281 



danner Vand, som deels udf0res gjennem Lungerne som 

 Damp, deels gjennem Huden ved den altid tilstedevaerende, 

 om end ofte usynlige, Hududdunstning; Qvaelstoffet, Ilten, 

 Svovlet og Phosphoret danne Forbindelser, der udfores fra 

 Logemet som Urin, tildeels vist ogsaa som Galde. Gjen- 

 nem Lunge- og Hududdunstningen, Urinen og Galden er 

 dft altsaa, at alle de engang levende, men nu ei laenger 

 brugbare Stoffer udferes fra Organismen, og ad disse 4 

 Veie lider denne altsaa et Tab, som den ikke vilde kunne 

 taale, hvis den ikke i F0demidlerne fik Erstatning derfor. 



I Pulsaarernes fmeste Forgreninger, hvor de gaae over 

 i Blodaarerne, er det nu navnlig, at Stofskiftet foregaaer; 

 her optages altsaa de uddade Orgaudele, som fra Organerne 

 gaae gjennem Karvaeggene ind til Blodet, paa samme Tid 

 som de naerende Dele fra Blodet gjennem Karvaeggene 

 gaae ud til Organerne. Deres Omdannelse her til Organ- 

 dele kunne vi, som vi allerede i vor forrige Artikel an- 

 tydede, ikke forklare ved Chemiens Hjaelp ; den herer ind 

 under Livskraftens Omraade. Blodaarernes Blod , som 

 gaaer tilbage til Hjertet og Lungerne, maa altsaa, naar vi 

 her see bort fra Tarmens Blodkar og holde os til dem 

 fra det 0vrige Legeme, vaere forskjelligt fra Pulsaarernes, 

 og Forskjellen maa bestaae deri, at det paa den ene Side 

 mangier de Stoffer, som skulle blive til nye Organdele, og 

 paa den anden Side indeholder de Stoffer, som ere frem- 

 komne ved de uddede Deles Forbindelse med lit, og hvor- 

 iblandt navnlig Kulsyren og Vanddampene med Hensyn til 

 Aandedraettet sserligt ere af Vigtighed. 



Men samtidig med og som en nedvendig Folge af 

 den her fremstillede Virkning af den i Blodet optagne lit, 

 er denne tillige Aarsagen til en af de for Dyrene eiendomme- 

 lige Egenskaber, nemlig den, i deres Legeme at udvikle 



