284 



tlotte er os muligt. Ved neie at bestemme den Maengdt; 

 bulstof, Brint, Qvaelstof, lit og andre Stoffer, som ad de 

 forskjellige Veie udf0res fra Organismen i Labet af 24 Ti- 

 mer, og dermed at sammenligne de Maengder af de samme 

 Stoffer, som i denne Tid tilferes den gjennem F0de- 

 midlerne, er det nemlig bestemt godtgjort, at disse Maeng- 

 der under de givne Forhold ere hinanden aldeles lige, og 

 Videnskaben bar saaledes her som i saamange andre For- 

 bold paaviist Rigtigheden af og Aarsagen til det, som den 

 daglige Erfaring laerer Enhver. Men vi gaae lidt videre; 

 Erfaringen laerer fremdeles, at der med Hensyn til Maeng- 

 den af de forskjellige Fedemidler finder store Forskjellig- 

 heder Sted, at den haardfore Arbeider saaledes maa have 

 mere og staerkere naerende Kost end den jevnaldrende, 

 stillesiddende Dame , Nordboen mere end Sydlaenderen ; 

 hvoraf kommer det? Det kommer riaturligviis deraf, at de 

 Forstnaevnte have flere Anstrengelser, forbruge mere Kraft 

 og altsaa have et raskere Stofskifte end de sidstnaevnte, og 

 atter som F01ge heraf maae have sterre Erstatning ; derfor 

 maae de Ferstnaevnte baade have mere Fode og mere Luft 

 end de sidstnaevnte , og virkelig er Luften ogsaa taettere i 

 Norden end i Syden, saa at der ved hvert Aandedrag ind- 

 aandes mere lit i samme Maal atmosphaerisk Luft i de 

 nordlige end i de sydlige Lande. See vi derimod hen til 

 andre Forhold, saa svarer Erstatningen ikke til Forbruget. 

 Fraadseren bliver feed, bans Vaegt forages fra Dag til Dag, 

 men han bliver tillige dorsk og uskikket til Anstrengelser, 

 netop fordi der i et givet Tidsrum tilfores ham mere, end 

 der i samme er gaaet bort fra ham, mere altsaa end han 

 bar Behov for, og fordi den til Fordeielsen o : til de uvil- 

 kaarlige Muskier anvendte Kraft er saa stor, at der kun 

 bliver ringe Kraft tilbage for de vilkaarlige Bevaegelses- 



