388 



undergaae forskjellige Forandringer. Fra dette Oieblik be- 

 gyndte den almindelige Interesse, man havde naeret for 

 Pyroxylet, at tabe sig. Sandsynligviis bar den for hele Eu- 

 ropa saa urolige Periode, der begyndte med Aaret 1848, 

 heller ikke vaeret uden Indflydelse. 



Pyroxylet bar dog ogsaa store Fordele fremfor Krudtet : 

 dets Fremstilling er let, simpel og hurtig, saa at man i L0bet 

 af nogle Maaneder vilde kunne tilberede store Maengder 

 deraf; den er mindre farefuld end for Krudtets Ved- 

 kommende, thi man bebover ikke at frygte for Explosioner, 

 saalaenge man bar Pyroxylet i fugtig Tilstand; skulle store 

 Maengder opbevares i laengere Tid, kan dette uden Skade 

 skee under Vand, og man terrer da efterhaanden saa meget, 

 som man behever. Exploderer det i ter Tilstand, ere Virk- 

 ningerne rigtignok 0delaeggende , men det antaender dog 

 ikke saa let braendbare Gjenstande, som Tilfaeldet er med 

 Krudtet. Man kan uden Fare for at braende sig, antaende 

 det paa Haanden. Det virker idet mindste dobbelt saa 

 staerkt som en lige stor Maengde Krudt og efterlader ingen 

 Slam; man spilder altsaa ingen Tid med Skydegevaerenes 

 Rensning, og det sidste Skud er lige saa sikkert som det 

 f0rste. Det forbraender uden R0g, hvilket isaer til S0es 

 vilde vaere en stor Fordeel, da i saa Tiifaelde R0gen hverken 

 vilde kunne genere Mandskabet eller hindre den Me Ud- 

 sigf. Pyroxylet bar ingen skadelig Indflydelse paa det 

 Materiale, hvoraf Skydevaabenet er forfaerdiget (Jern, Kanon- 

 metal). Rigtignok maa den bageste Deel af R0ret gj0res 

 staerkere for at kunne modstaae den meget pludselige Ex- 

 plosion, men denne Ulempe udjaevnes atter derved, at 

 R0ret kan gj0res kortere. Et Gevaerl0bs Lsengde maa nem- 

 iig staae i Forhold til den Hurtighed , hvormed Krudt- 

 ladningen forbraender, thi hvis ikke en Deel af Kraften 



