364 



Bevaegelse, saaledes at ^Etherdelene svinge frem og tilbage 

 i Retninger, der ere lodrette paa den Vej Lysstraalen 

 gaar. Dette var oprindelig en genial Hypothese, der havde 

 det for sig, at den bedre end nogen anden forklarede 

 de da bekjendte Lysphaenomener. Senere ere andre Phae- 

 nomener opdagede, paa hvilke den passer lige saa for- 

 trinlig ; ja man bar endog, stettende sig paa den, forud be- 

 regnet Forhold, som man aldrig havde anet, og ved at 

 anstille Forseg furidet, at disse Forhold indtraf netop som 

 man havde beregnet dem. Uagtet man aldrig bar kunnet 

 paavise selve disse uendelig smaa Svingninger, er der dog 

 altsaa en til Vished graendsende Sandsynlighed for, at de 

 virkelig foregaa, og at hele Lysvirkningen beror paa dem. 

 lalmindelighed foregaa Svingningerne i alle mulige Ret- 

 ninger rundt omkring Lysstraalens Vej; men ved forskjel- 

 lige Indvirkninger kunne de tvinges til alle at fore- 

 gaa i en bestemt Retning. Lader man saaledes Lys- 

 straalerne fra et Lys eller en Lampe falde paa en Glas- 

 plade, saa ville de, inden de traeffe Pladen, svinge i alle 

 mulige Retninger; idet de traeffe Pladen, dele de sig i to 

 Dele, hvoraf den ene kastes tilbage, medens den anden 

 traenger igjennem Pladen. Danne nu Lysstraalerne, inden de 

 traeffe Pladen, en Vinkel, der nojagtig er 35 Grader 25 

 Minutter, saa ville alle Svingninger i de tilbagekastede Lys- 

 straaler foregaa i en Retning, der er parallel med Glas- 

 pladen. Lysstraaler, hvis Svingninger saaledes alle foregaa 

 i en bestemt Retning, siges at vaere polariserede. 



Det polariserede Lys frembyder en Msengde h0jst 

 interessante Phaenomener, der saette os island til med stor 

 Sikkerhed at adskille det fra det almindelige Lys. Vi ville her 

 kun omtale et enkelt. Det er alt oftere omtalt, at Lyset brydes 

 ved at gaa over fra et Stof til et andet; der gives enkelte 



