370 



udeve. Luftarter opnaae denne Spaendkraft hyppigst ved 

 Tryk. Betingelserne for saadanne Explosioner ere givne, 

 naar en Dampkjedels Sikkerhedsventil er overlaesset den 

 saedsvanlige Grund til de farlige Spraengninger af Dampma- 

 skiner eller naar man udsaetter Luftarter for et meget 

 betydeligt Tryk. Explosioner af den sidstu Art ere sjeldne; 

 det var en saadan, som draebte Chemikeren Hervy, da 

 ban i en Stebejernscylinder ved staerkt Tryk sogte at for- 

 taette Kulsyre til et draabeflydende Legeme. 



2. Explosioner, frembragte ved Dampe eller 

 Luftarter, som dannes i Detonationens Oieblik 

 (som oftest ved en Forbraending). Virkningerne ere desto 

 kraftigere, jo ringere Rumfang den detonerende Substans 

 indtager, jo Here Dampe og Luftarter, der udvikles i den 

 kortest mulige Tid, og jo sterre Spaendkraft disse opnaae 

 paa Grund af den frigjorte Varme. 



Den detonerende Substans kan vaere fast, flydende 

 eller luftformig; den kan vaere en simpel Blanding eller 

 en chemisk Forbindelse. 



Af exploderende Luftblandinger kjendes flere. En 

 af de bedst kjendte, den saakaldte Knaldgas, dannes ved 

 at sammenblande lit med et dobbelt saa stort Rumfang 

 Brint. Den forpuffer ved den elektriske Gnist eller ved 

 Berering med et glodende Legeme. Idet Brint og lit for- 

 braende til Vand, udvikles der saa megen Varme, at de 

 dannede Vanddampe opnaae en meget h0i Spaendkraft. 



Der kan ogsaa dannes Knaldgas, naar Kulbrinte (Steen- 

 kulsgas) blandes med lit eller atmosphaerisk Luft. Dette 

 skeer undertiden i Vaerelser, som oplyses med Gas, naar 

 Ledningsrerene ikke ere taette. Knaldgassen exploderer 

 da ved Ber0ring med et braendende Lys og bar ved enkelte 



