375 



Farligere var den saakaldte graeske lid, som t'ra 

 Midten af den sidste Halvdeel af det 7de Aarhundrede 

 indtil Skydevaabnenes mere almindelige Indferelse spillede 

 en betydelig Rolle i de Krige, der fertes i Orienten. 



Opfindelsen meddeltes 668 af Kallinikos fra Heliopolis 

 til den graeske Reiser Konstantin IV , og ved dens Hjselp 

 blev en arabisk Flaade, som skulde angribe Konstantinopel, 

 braendt. Graekerne, som godt indsaae den vigtige Tjeneste, 

 et saadant Vaaben formaaede at yde dem, gjorde dens Til- 

 beredniug til en Statshemmelighed, og det lykkedes dem 

 i lang Tid ene at vaere i Besiddelse af den. F0rst i det 

 1 3de Aarhundrede forraadtes Hemmeligheden til Sarazenerne, 

 som saa anvendte den graeske lid imod Korsfarerne, og 

 det er formodentlig efter hjemvendende Korsfareres Forta'l- 

 ling, at hiin Tids Historieskrivere udmalede dens Virk- 

 ninger, ved hvilken Leilighed de gjorde dem skyldige i 

 mange Overdrivelser: Den graeske lid braender under 

 Vandet, fortaerer Alt, hvad der kommer i Beroring med 

 den, selv Jern og Stene; den farer lynende og tordnende 

 igjennem Luften og kan ikke slukkes ved Vand, men kun 

 ,,ved Urin, Sand,Eddike o. s. v. Efter senere Beretninger 

 skal Tilberedningen vaere gaaet tabt. 



I Besiddelse af et saadant Vaaben kunde man vente 

 at see Graekerne, Datidens sterste Taktikere, kjaempe med 

 Held mod deres Fjender. Men alligevel tabte de den ene 

 Provinds efter den anden til deres raa, men tappre Na- 

 boer. Vi have allerede af denne Aarsag Grund til at an- 

 tage, at den citerede Beskrivelse er usand, og at der til- 

 laegges den graeske lid Egenskaber, som den ikke kunde 

 vffire i Besiddelse af ; isaer maa den Egenskab , at kunne 

 bnnde i Vandet, vaekke vor Mistillid, thi tiltrods for Che- 

 miens store Fremskridt i det sidste halve Aarhundrede, 



