395 



efter sig, og dette vil man dog neppe kalde en for Menne- 

 sket naturlig Bevaegelsesmaade. 



Ogsaa hele den anatomiske Bygning af vort Legeme 

 viser tydeligt, at Mennesket virkelig er bestemt til at gaae 

 opreist. Baekkenet danner hos Mennesket en bred Skaal, 

 som i den opreiste Stilling baerer Underlivets Indvolde, hvilke 

 derimod, naar vi skulde gaae paa Fire, vilde trykke mod 

 den b!0de Underlivsvaeg, som dannes af de forreste Bug- 

 muskier. Paa det med sin bredeste Ende opadvendende, 

 kileformede Korsbeen , def danner Baekkenets Bagvaeg , er 

 Hvirvelst0tten opstillet, og med dennes everste Hvirvel er 

 Hovedet tilleddet ved 2 langagtige Ledknopper. Det er 

 saaledes anbragt, at det i Legemets opreiste Stilling be- 

 finder sig i Li^evaegt, hvorimod det ved Stillingen paa alle 

 Fire vil falde forover. Ogsaa af Lemmernes Bygning bliver 

 det os tydeligt, at den opreiste Stilling er den for Menne- 

 sket naturlige. Paa Grund af Laarbenets overordentlige 

 Laengde, der i Regelen udgj0r '/ 4 af hele Legemets, vil 

 dets nederste Ende, altsaa Kneeet, under Stillingen paa 

 alle Fire komme heelt op under Brystet, hvorved altsaa 

 Bevaegelsen i h0i Grad generes. Hos Pattedyrene er der- 

 for Laarbenet altid kortere i Forhold til Legemet. Under- 

 s0ge vi dets Ledforbindelse med Baekkenet, da see vi denne 

 i Modsaetning til Overarmens Forbindelse med Skulder- 

 bladet mere at vaere beregnet paa Fasthed end paa Be- 

 vaegelighed, medens denne dog ved 0velse kan udvikles i 

 en betydelig Grad. Af de Muskier, der bevaege Laaret, 

 ere navnlig Straekkemusklerne staerkt udviklede , og det 

 Samme er Tilt'aeldet med Underbenets , hvilket naturligviis 

 er beregnet paa, at vi skulle kunne holde Benet strakt i 

 laengere Tid og lade det baere hele Kroppens Tryk. Ende- 

 lig er Fodens Skelet bygget som en Hvaelving, der med 3 



