307 



Anvendelse til T0ier, Tougvaerk og Papir. I)e adskille sig 

 fra alle andre Celler derved, at de ofte vedblive at voxe paa 

 det omgivende Cellevaevs Bekostning, endog efterat de 

 Plantedele, hvori de ere dannede, ere herte op at voxe, 

 og de synes ogsaa i Begyndelsen at forestaae en egen Art 

 Saftbevaegelse, da der altid i de Celler, som ligge i deres 

 umiddelbare Naerhed, fmdes en stor Maengde Salte ud- 

 krystalliserede. 



Hos nogle Asclepiadeer (H0ya carnosa) og Apocyneer 

 flndes enkelte Bastceller af eri noget afvigende Form, med 

 uregelmaessige Udvidninger, noget forgrenede og tildeels 

 fyldte med Maelkesaft. Ere dc endnu mere forgrenede, 

 tyndvaeggede*) og altid fyldte med Maelkesaft, da have vi 

 den Form af Bastceller, som forekommer hos alle Planter 

 med Maelkesaft, og som er bekjendt under Navn af Mae Ik e- 

 kar. Disse maae altsaa ikke, som saa hyppigen er skeet, 

 betragtes som et eget Slags Kar, men kun som en Af- 

 aendring af Bastcellerne; mellem begge flndes mangfoldige 

 Overgangsformer, og begge have samme Oprindelse. Det 

 er ligeledes urigtigt, naar man henregner Maelkesaften til 

 de saakaldte Afsondringsproducter (Gummi, Harpix), da den 

 staaer i neieste Forbindelse med hele Plantens Udviklings- 

 og Ernaeringsproces , hvilket tydeligt nok fremgaaer deraf, 

 at den til visse Tider naesten ganske forsvinder paa samme 

 Maade som Meelstof og lignende Stoffer, der tjene Planten 

 til Ernaering, naar den nemlig begynder eji ny Livscyclus**). 



Den anatomiske Undersegelse af Maelkekarrene frembyder store 

 Vanskeligheder. Der bar derfor hersket meget forskjelli<:e Anskuelser 

 om deres Bygning. En af disse forljener her at bereres, da den i sin 



*) Dog afsaetter der sig ofte fortykkende Lag i Maelkekarrene ligesom 



i Bastcellerne. 

 **) Sml. hvad der i det Foregaaende er bemaerket om Siphonia elastica. 



