308 



Tid vakte megen Opsigt. Schullz-Schultzenstein menle, at have gjort 

 den Opdagelse, at Maelkokarrene, som han kaldte Livskar, dannede 

 ligesom et sanimenhaen^ende Aarenet, og at der heri cirkulerede en 

 Vaedske (Livssaft), som for Planten skulde have samme Belydning som 

 Blodet for Dyrene. Denne Theorie, som vidtleftigen blev udviklet i 

 en Afhandling, der af del franske Academic blev haedret med den 

 Monthyonske Praemie, fremkaldte en Msngde Modskrifter og er nu al- 

 deles forkastel som grundet paa urigtige lagltagelser og falske Slut- 

 ninger. Dog er del forst i den senesle Tid, at man er kommet til de 

 Resultater om Maelkekarrenes Bygning, som ere meddeelle i del Fore- 

 gaaende. 



Da Maelkesaften isaer under Form af Kautschuk og 

 Guttapercha i de senere Aar bar faaet en saa gjennem- 

 gribende Betydning, have vi troet at burde dvaele noget 

 laengere ved Betragtningen af denne eiendommelige Vaedske 

 i Almindelighed. 



Vi vende nu atter tilbage til Guttaper chap Ian ten. 

 Indtil 1822 var Guttapercha kun kjendt blandt den indf0dte 

 Befolkning i en meget lille Deel af Indien (Singapore) og 

 havde her kun en meget indskraenket Anvendelse. Dr. 

 Montgomerie var den ferste, som blev opm&erksom paa, at 

 Malayerne ved Singapore undertiden istedetfor Trae be- 

 nyttede til Oxeskafter en eiendommelig Plantesubstants, 

 hvoraf der gaves tre Varieteter, Gutta Girek, Gutta Tuban 

 og Gutta Percha *), : og som besad den maerkelige Egenskab, 

 at den ved at bringes i kogende Vand blev bled og kunde 

 formes som Leer, men atter ved Afkelingen antog sin 

 forrige Fasthed og Seihed. Han forsegte at benytte Gutta- 

 percha til saadanne Dele af chirurgiske Instrumenter, hvor- 

 til man tidligere havde anvendt Kautschuk, og denne An- 

 vendelse fandtes saa hensigtsmeessig, at den af Selskabet 



*) DetProdukt, som nu gaaer i Handelen under Navn af Guttapercha, 

 skal egentlig vaere Gutta Tuban og hidrere fra en anden Plante 

 rimeligviis af samme Slaegt). 



