316 



Fersk- og Brakvandsfiskene , der fandtes i stor Maengde i 

 Fjorden; derved tilintetgjordes dette Fiskeri for lang Tid, 

 ligesom Fiskeriet i det Hele blev forstyrret. Paa denne 

 Maade lede vel Aggerboerne ogsaa noget Afbraek, men 

 betydeligt bar det dog ikke vaeret, idet Fiskeriet i Fjor- 

 den aldrig bar vaeret af nogen Betydning for dem eller 

 vaeret betragtet som Hovederhverv. 



Paa Grund af Fjordfiskeriets store Vigtighed for Be- 

 boerne laengere nede langs med Fjorden, have vi adskil- 

 lige aeldre Optegnelser om Havets Indtraengen fra Vesten, 

 uden hvilke vi aldeles ingen Kundskab vilde have havt 

 om den Medvirkning, det liar havt i saa aldeles at om- 

 danne Landtungen til det, den nu er. 



Efter disse almindelige Bemaerkninger om Land- 

 tungens tidligste Beskaffenhed og Tilstand vil 

 jeg gaae over til at skildre de Forandringer, den 

 efterhaanden bar undergaaet, og de Naturbe- 

 givenheder, hvorved dette er bevirket. 



Den tidligste bekjendte Oversvemmelse skriver sig 

 fra det lite Aarhundrede, men hvad Virkning den havde 

 paa Landtungen, er aldeles ubekjendt; Sagnet fortaeller 

 kun, at der paa den Tid var en Kanal, som forbandt 

 Liimfjorden med Vesterhavet. Dog skal denne Kanal ikke 

 have gaaet igjennem den Deel af Landtungen, som her 

 beskrives,, men igjennem dens Fortsa3ttelse mod Syd, der 

 herer under Harboare Sogn. Det skal nemlig have vseret 

 ved Ferring S0, der nu ligger ganske taet ved Havet, at 

 Gjennembrudet er skeet og derfra fortsat igjennem det Aaleb 

 til Liimfjorden, som nu forbinder denne med S0en. Det 

 er denne Landtunge, som tidligere kaldtes Haralds Eid, 



