321 



med den store Ulempe, at en saadan Klitraekke kim kan 

 staae i forholdsviis kort Tid paa Grund af Landtungens 

 staerke Bortskylling, hvorved den nedvendigviis med Tiden 

 maa blive undergravet. 



Paa samme Tid som denne saakaldte store Kanal 

 dannedes, dannede der sig et Par mindre, men de vare 

 uden Betydning og lukkedes snart igjen. 



Efterat man nu i 14Aar var fri for Stormfloder, ind- 

 traf der alter en i Januar 1839. Hvad den forrige havde 

 skaanet af den lille Klitraekke , blev nu aldeles raseret, og 

 Landtungen selv blev betydeligt affladet paa en Straekning 

 af omtrent 1 Mill, saa at der kun blev nogle gjennembrudte 

 Stumper af Klitraekken tilbage naermest Agger og U0n, 

 medens den mellemliggende Strsekning udgjorde en al- 

 deles negen Grus-FJade, bedaekket af et Lag smaa Rulle- 

 stene (Strandstene), som fra Havet var styrtet over den og 

 havde udbredt sig fra Havstokken ned mod Fjorden, saa- 

 ledes at de st0rste Stene laae opad mod Havstokken, de 

 mindste forneden ved Fjorden. Der var ikke en Plante, 

 ikke et Graesstraa paa denne n0gne Flade, som for 0iet 

 kun frembed en eensformig udstrakt 0rken af et trist og 

 melankolsk Udseende og var saa lav, at den ved ethvert 

 ubetydeligt Heivande overskylledes, hvorved der dannedes 

 mange Qvaegsandshuller, som gjorde den usikker at befare. 



Qvaegsand eller Qviksand kaldes saadanne Steder i 

 Sandbund, som ere staerkt gjennemtraengte med Vand og 

 saa blede, at man synker i, naar man kommer paa dem. 

 Overfladen ligner den faste Bund, saa at man kun ved 

 Ovelse kan skjelne den derfra og det ikke engang altid, 

 men Undergrunden er fuld af Vand, som strax vaelder op 

 og udbreder sig paa Overfladen, naar et saadant Sted 

 betraedes , men strax synker igjen , naar man traeder 



