322 



tilbage. Qvaegsandet er nernlig endeel elastisk paa Grund 

 af Vandets Elasticitet og den Luft, som det indeholder. 

 Det dannes, naar der f. Ex. ved Overskyllinger af Havet 

 bliver et Hul i Landtungen, som fyldes med Vand og til- 

 lige pludseligt eller dog hurtigt opfyldes med Sand , enten 

 ved Sandflugt eller paa anden Maade, f. Ex. af Havet; 

 de enkelte Sandkorn faae da ikke Tid til at ordne sig 

 og synke tilbunds , men blive liggende opslemmede i 

 Vandet, hvormed de danne en tynd vellingagtig eller tyk 

 grodagtig Masse, som bedaekkes af et nogle Tommer tykt 

 Lag Sand , der ved Haarrerskraften holdes fugtigt af Van- 

 det forneden og leirer sig fast, fordi der ikke er Vand 

 nok til at holde det svaBvende, men netop saa-meget som 

 behoves for at holde det sammen. Ved den hurtige Ned- 

 styrtning feres en sterre Maengde Luft med, som ikke 

 faaer Tid til at undvige, og som senere ikke kan und- 

 vige, eller ialtfald kun langsomt, igjennem det fastere 

 Lag, som logger sig derover. Hertil kommer endnu et 

 Vandtryk fra neden, som deels hindrer Overvandet i at 

 synke, deels trykker det op mod Overfladen. Paa denne 

 Maade danner det forresten tunge Sand et Haengedynd, 

 som undertiden kun liar en ringe Dybde af 1 eller 2 

 Fod, men ogsaa kan have en sterre Dybde og da bliver 

 farligt at passere. 



Man har flere Exempler paa, at Heste og Vogne ere 

 sunkne saa dybt i, at de kun med Meie kunde reddes, 

 og man skal ogsaa have Exempel paa, at de ere sunkne 

 heelt under. Kommer man i et saadant Hul, gjer man 

 klogest i at blive staaende ganske stille eller bedre at 

 laegge sig ned, for at frembyde en sterre Overflade til 

 Modstand, hvis man er kommen saa dybt i, at man ikke 



