324 



og fulgte saaledes stserkere Sydbredden, isaer i Mun- 

 dingen , end Nordbredden , altsaa ogsaa her paa den 

 sydlige Breds Bekostning. Ved Kanalers Dannelse af- 

 rundes altid Mundingerne til begge Sider, og da 0en var 

 smal, gik Afrundingen fra begge Kanaler, der isaer var 

 betydelig fra den store, sammen, hvorved 0en blev af- 

 skaaren mere mod Vest end Landet Nord for, hvilket 

 derfor skjed sig laengere ud end bin. Deels som F01ge 

 heraf, deels som Felge af, at Strommen fra Kanalen 

 m0dte Modstand af B01gerne i Havet, hvorved der op- 

 stod en Stilstand i Vandet paa dette Sted, som tilled det 

 opslemmede Sand at bundfaelde sig, dannedes der fra 

 Nordsiden en Revle i Kanalmundingen , som efterhaanden 

 strakte sig laengere mod Syd, indtil den endelig rakte 

 heelt frem foran 0ens Nordende og hindrede Str0ml0bet 

 over hele Kanalen, undtagen i Sydsiden, indtil den gan- 

 ske lukkedes. Paa denne Maade forklares dens betyde- 

 lige Fremrykken. 



I Liimfjorden laae en liden Klitholm, som skj0ndt 

 den vel egentlig ikke udgjorde en Deel af Landtungen, 

 dog heller ikke var ganske uden Forbindelse med den, 

 idet man f0r Kanalbrudet af 1825 undertiden ved lavt 

 Vande kunde gaae ud til den fra Landtyngen. Denne 

 lille Kiit, kaldet Flegbusken, laae omtrent lige i Gabet 

 af Kanalen, hvor denne nu udmunder i Fjorden, eller var 

 idetmindste Nabo til den, idet den maaskee laae paa Ka- 

 nalens nordre Bred. -Men dette Naboskab geraadede den 

 lille venlige med sine fredelige Beboere kun til liden 

 Baade, thi jevnligt slugte dens gridske Nabo en Stump 

 af den, og neppe var denne passeret igjennem dens graa- 

 dige Svaelg, f0r den med lige Begjaerlighed saae efter en 

 ny Stump. Paa denne Maade blev dens Omfang mindre 



