325 



og mindre, og da jeg bes0gte den i Aaret 1845, var den 

 kun V 2 Td. Land stor; Aaret efter forsvandt den i Naboens 

 umaettelige Bug. Denne havde tidligere tjent til Heslet 

 og til at graesse Kreaturer paa, men mod Slutningen af 

 dens Dage tjente den kun Terner til Opholdssted og 

 leverede endeel JEg til nogle Folk, som havde forpagtet 

 den for disses Skyld. 



Da jeg var der, fandtes den bevoxet med Sand- 

 svingel (Festuca arenaria), Qvikhvede (Agropyrum re- 

 pens), Strand Hvede (Agropyrum littoreum), som hver 

 for sig bedsekkede en liden Flade; desuden fandt jeg al- 

 mindelig R0r, aim. Rollike, tykbladet Strand- 

 arve (Cakile maritima) og GaasePotentil (Potentilla 

 anserina). Alle disse Planter stode meget frodigt. Paa 

 0'en opholdt sig en stor Maengde kentiske Terner 

 (Sterna cantiaca), som aarligt afgave en betydelig Deel 

 JEg] selv da den indskraenkede sig til '/ 2 Td. Land, leve- 

 rede den hver 3die Dag fra sidst i Mai til omtrent St. 

 Hans Dag 30 Snese , men de laae ogsaa saa taette , at man 

 skulde gaae med Forsigtighed for ikke at traede paa dem. 



Efter at have skildret Landtungens Omdannelse ved 

 Stormfloder og Sandflugt gaae vi over til at omtale de 

 Forandringer, den har undergaaet ved Bort- 

 skyllinger. 



Saavel af Sagn som af alle gamle Beretninger er- 

 farer man, at Havet, saa langt tilbage som man endnu 

 bar Kundskab derom, har bortskyllet betydeligt af Kysten 

 \ed Agger, men hvormeget, har man ligesaalidt nogen 

 Kundskab om, som om Stormflodernes Heide. Ikke en- 

 gang den sidste Stormflods Heide af 1839 kjender man, 



