43 * ) o ( ^ 



flora ar fj fran lida til fida af Robenetc 

 fcant, den liila 4| if ran Korj's-knolen fram* 

 at ofver til h-benets rand (k). De fneda fran 

 Synchoodrofes Sacro-Iliacae til Is-benets ar* 

 mar 5 hviikas bredd (1) raknas nagot dryga- 

 re an den redaa pamde flora diametern (m). 

 Af de(Te iktra (ig bagge de f6rfta under ra- 

 ta vinklar men den 3:dje och 4:cfe fkara 

 de forra ifran bada fidorne under verticals 

 vinklar (n). 4 diametrar finnas Jikaiedes i 

 nedra 6pningen. Den flora mellan Sittbe- 

 nens rander 4| , den liila fran Stjerfbenets 

 fpets, til och under Is-benets lilge ^~ (o). 

 De fneda a fran Sittbenets rander til Stjert- 



be- 



fom et fel af glomika I en annars fa omftande- 

 lig belkrifning. 



(It) Mera determinerat fdger Pr. KRAAK fran Korfs* 

 knolen til Js-benens jkarf. Defsutom hvarfore 

 heter det icke Backenets rand ? Ar ej Is-benets 

 rand, Com f6rr aldrig blifvit namnd/ ea del 

 daraf? 



(1) Har da ock en linea bredd ? 



(m) A, definierar diamefer med en lit linea, fom 

 ik5r en kroklinig figur i 2 iika delar. Huru kun- 

 na |3 defTe 2:ne matningar kalias diamefrar ? 

 Man beh6fver endaft kafta 6gonen pa et Barken, 

 f5r at finna origtigheten af denna denomination. 



(n) Kunna da ej vertical vinklar Sfven vara rata ? 

 Min Hr. A:r det betyder ingen ting at figurn i 

 Euclidis definitioner bar fpetfige vinklar, de 

 kunna fannerligen a" f vert vara rate^ 



(o) Ganika ovanligt at kalla dpn ftor, fom Sr 4 

 och en kaif turn, och den litcn fom Jr 5 ock 



