* ) o C ^ 49 



benets fpets och aro 4| turn , utg6ra fale- 

 des med den flora en liklidig triangel. "I/// 

 "fjelfva Bdckenetf hala kan man antaga 2'-ne 

 "diametrar , en (lor och en liten, men de 

 "hafva med de ofriga et moifidigt forhdllan- 

 "de emot hvarandra 3 / del den flora gar hdr 

 "efter den littas ftdUning, fafom den lilla 16- 

 y *per frdn den fpetfiga Sittbenens uijkdtt pa e- 

 "na fidan til den andra, och fdledes efter 

 "Bdckenets flora diameters ftdllning** (p). 

 Likfotn nu defTe diametrar dras ur beftamda 

 puncher , ^fd hafva de ock under fig fjelfva 

 "et btftdmdt forhdllande" (q). Hos en me- 

 delmattig perfon forhaljer ftora diametern af 

 Backenets "ofra opning fig til den lilla fom 

 "ff til 4 (r). De fneda Jorhdtta fig i pro- 

 VUl. B. N:o 4. D "por- 



en half. Pr. KRAAK med, jag vagar faga, alia 

 dugeliga Scribenter i Jordekonften kalla dera jutt 

 tvartom. 



(p) Samma anmarkning fom gjordes i Noten x, paS- 



far i alia affeenden har, 

 (q) Et fannerligen obegripeligt fa"tt at utnSmna f<5r- 



hallanden, Stminflone okandt f(5r Marhematici ; 



och dock a*r Euclides fa vackert ffirfvenikad af 



Pr. STROMMER* 



(r) Hvarf5re ej fom f och en half til 4 och en half 

 enligt A :rs f<5rfta upgtft p. n lin. 12, 13, 

 14, ell. fom 5 och en fjerdedel til 4 och en 

 half, enligt den andra p. ja Noten f), enligc 

 alia proportions-reglor; fannerligen, om ej de 

 grofvafte tryckfji hSr kunna urdgtaAir, harhan 

 fagt den uppenbarafte contradiction. 



