178 



kunde en hast draga 4 ganger sS stort lass som pa en 

 vanlig vag; men efter Sr 1738 borjade man i England an- 

 lagga jernbanor for vanliga transporter, och dessa hafva i 

 sednare tider blifvit sa forbattrade, att en hast pa" en sa- 

 dan bana kan draga 10 ganger sa 1 stort lass som pa 1 den 

 basta stenlagda \ag. Den forsta Sngvagnen forfardigades 

 1802 af Engelsmannen Trewithik och Vivian, och denna 

 vagn kunde pi en jernbana draga 10 tons med 5 Engelska 

 mils hastighet i tinimen. Denna Sngvagn forbattrades se- 

 dan 1814 af Engelsmannen Stephenson och har efter bans 

 tid blifvit allt rner och mer fulliindad. 



En vagntra'n, sUdan den nu for tiden brukas, bcstar 

 af den egentliga Sngvagnen, eller lokomotiven, som sat- 

 tes i rdrelse af den pS honom befintliga machinen, och 

 med kedjor iir fast \id en fdrradsvagn, kallad tender, pa 1 

 hvilken del erforderliga brannmaterialet och vattnet fores. 

 Efter tcndern och medclst kedjor sammanhiingande med 

 densamma fo'lja sedan vagnar for personer och varor. Jem- 

 >agarne hafva i vira dagar hunnit en sSdan betydenhet, 

 att de flesta Euiopeiska lander genomskaras af sUdana, och 

 afven i vait land aro \i pS ya'g att erhalla dem. 



Man har tvifladt om behofvet af eller mojligheten att 

 anlagga jernvagar i Sverige. Behofvet af sidana va'gar tyc- 

 kas dock ligga tamligen klart i dagen i ett land, som 2U 

 sa glcst befolkadt som vart, och der afstSnden Sro sa" sto- 

 ra >3 att de sarskiMa provinserna va'l kunna bcfcofva mei 



