132 



Westers s stift och dermed borjades en ny eera for laroverket. 

 Hans rastlosa bemodanden for institutionens framgang ut- 

 verkade det konungabref af den .25 mars 1623, som ar 

 kandt under namn af Vesteras Gymnasii fundationsbref, och 

 genora livilket laroverket fick ungefarligen den utstnickning, 

 det for narvarande eger. I delta erinras, hurusom konungen 



redan tillforene serdeles bref deropa gifvet och weelat 



att Domkyrkian, den Konungslige Schole el/cr Gymnasium, 

 samt Hospitalet her i Vesteras skole wall hallas och wedh 

 macht blifva; hvarefter kyrkotionde-anslag bestammes saval 

 for domkyrkan och biskopen, som for fern lectores och Kyr- 

 kioherden i Vesteras, hvilken sistnamnde ock skulle vara for- 

 bundeu halla en laxa i Scholen. Ett annat bref af d. 17 

 Dec. 1624, hallet i samma naiva, klara och bestamda stil, 

 gor veterligt att konungen funnit for goclt 6delnggja de sm^ 

 scholar, som tillforene uthi staderne kringhom Eijkett hafva 

 varidt uthi bruukw, och i stallet inratta nagra fornemblighe 

 Scholor eller Konungslige Gymnasier, deruthiniian ungdom- 

 men uthi alia Scientiis och Artibus fullkomligen kan in- 

 strueradt och ofvadt warda. Erinrande att en sadan Schole 

 blifvit i Vesteras inrattad, anbefalles tillsattningen af en 

 Lector Politices cl Juris Palrii sen Suelici. Det ar den 

 store Gustaf Adolf som talar; denna tanke var hans^ och den 

 gor honom stor ara, visande, att han var en konung, som 

 icke fruktade att lata sitt folk gora bekantskap bade med 

 rattigheter och skyldigheter. Var tids store lagstiftare for 

 skolverken, sorn icke tyckas hafva uagon idee om, att fler- 

 talet af yngiingar icke besoka akademien, och att kunskapen 

 om landets samhallsforhallanden och forfattning alltsa maste 

 anses, som en bland de vigtigaste delarne af den elementara 

 undervisningen, kunde hafva gatt i skola hos denna tidens 

 lagstiftare, ehuru dessa aro ett par sekler aldre. Nagra ar 

 derefter tillsattes afven en Lector Linguae Hebr. Anda 

 till 1628 voro alia laroverkets klasser, nio till antalet, forenade 



