133 



under en styresman och hela Laroverket kallades da Gymnasium. 

 Yid denna tid blefvo de atskilda sa, att de trenne ofversta, kal- 

 lade Elhica, Physica, Malhematica, fingo namnet Gymna- 

 sium, och de sex lagre, beriamda Logica, Rethorica, Pro- 

 sodica* Synlactica, Elhymologica och Ortogrq/ica,bi\deid.e 

 den s. k. Trivialskolan. De bada afdelningarne af laroverket 

 undervisades i tvenne larohus, nemligen det egentliga skole- 

 och gymnasiilmset, hvarom vi ofvanfore sokt gifva en fore- 

 stallning, samt det s. k. Collegium eloquentiee, nordost om 

 kyrkan, afbrunnet 1714 och sedermera ej ater uppbyggclt. 

 Men utom det stora laroverket fanns pa biskop Rudbecks 

 tid afven ett mindre, kalladt Pedagogium eller schola 

 pietatis 3 som hade sitt eget hus. Det tyckes hafva varit 

 en realskola och i sig hafva inrymt larjungar af de mest 

 olika*aldrar fran 5 och till 20 ar. Det blef sedermera forenadt 

 med det stora laroverket och blef formodligen urspruriget till 

 dess apologist-afdelning. Med Juni manad 1049 upphora nam- 

 nen pa gymnasii-klasserne, hvilka da blefvo fyra och numerera- 

 des; och idrottning Christinas skolordning faststalldes afven 

 skolklasserna till fyra, jemte en Classis Scrtbarum. Sedan 

 denna tid har laroverket ej undergatt nagra minnesvarda 

 forandringar, tills pa grund af Kongl. Cirkularet af den 6 

 Juli 1849 gymnasium, samt lardoms- och apologistskolan 

 efter en nara tvahundra-arig skiljsmessa ater forenades, och 

 fri amriesflyttning efter nya elementarskolans method infordes 

 i de ofre klasserna. 



Den nya skolordningen hotarnu attrubba en organisation, 

 som redan vunnit stadga och fortroende. Detta ar hardt 

 nog i och for sig sjelf; men kannes anna hardare derige- 

 nom, att rubbningen maste ske till atlydnad af en forfatt- 

 ning, hvars beskaffenliet tydligen visar, att inga hufvuden 

 styrt de bander, som skrifvit den. Har ar icke stallet att 

 criticera densamma; ma det derfore vara nog att uttrycka 



