138 



ferum o. fl. a., som annu frodas bar. Afven en snigelart, He- 

 lix pomacea, hvars stamfader Linne" ditforde, har fortplantat 

 sig tills dato. Af trad fortlefva annu flera, som Linne sjelt' 

 planterat, bland andra ett stort kastanietrad, i hvars skugga 

 han ofta suttit och fornojd rokt sin pipa. Men tradet iir 

 nedtryckt af alder och torde icke lange mer vittna om sin 

 i'ordne vardare. 



Ifran den nu beskrifna qvarlefvan af en botanisk trad- 

 gard leder en smal gangstig uppfor en granbevaxt stenbacke 

 till Linnes museum, en liten, ansprakslos byggnad, be- 

 staende endast af fyra vaggar och tak. Tre sidor ha hvarje 

 sitt fonster; pa den fjerde sidan befinner sig dorren och 6f- 

 ver densamma Linnet vapen i brand lera. Denna lilla bygg- 

 nad inneslot fordom Linnes beromda samlingar, hvilka, som 

 man vet, efter hans dod saldes till England, sa att vara 

 Eotanister, nar de vilja studera hans samlingar, maste resa 

 dit. I hans museum finnas likval annu atskilliga minnes- 

 marken af den store mannen; bland annat hans reseapothek; 

 hans positiv, pa hvilket han ofta sig och andra till nojes 

 lar ha spelat; hans lasestol, afvenledes till utseendet syn- 

 nerligen ansprakslos, men ifran hvilken han forkunnat sina 

 laror. 



Annu som 6 4 ars gubbe laste Linne har 8 timmar om 

 dagen. Han satt da vid dorren och ahorarne utanfor, ty in- 

 nanfor hade de icke utrymrne. Afven uti f. d. Botaniska 

 Tradgarden finnes annu en rund, med trad omgifven plats > 

 som ofta tjenat till auditorium. 



Af icke mindre intresse an traclgarden och museet iir 

 Linnes boningshus. Tva rum finnas annu har bibehallna 

 na'stan i samma skick, hvaruti han lemnade dem. Vaggarne 

 aro helt och hallet bekladda med vaxtplancher, med en la- 

 tinsk beskrifning under hvarje. Portratter af Linne och hans 

 familj hanga annu pA vaggarna; pa bordet ligga hans dok- 

 torshatt, kladd med gront siden, ett spanskt ror med knapp 



