H2 



for vaxter, sora krafva hogre temperatur. Framfor byggna- 

 den, efter hela dess langd, befinner sig en fyrkantig plats, 

 oragifven af hoga hackar; der tillbringa stora orangeriets 

 och glashusens vaxter den for dera alltfor korta nordiska 

 soramaren. De aro bar sammanstallda i grupper och sa 

 mycket ske kan, hvarje af de stora familjerna for sig. Vin- 

 tern ar, thyvarr, sa mycket langre, och lida vaxterna under 

 densamma raycket uti de icke andamalsenligt konstruerade 

 vaxtlokalerna. 



Orangeribyggnadens fac,ad presenterar sig vackert at 

 Kungstradgarden med sina atta doriska, refflade pelare, som 

 hvila pa en bred grastenstrappa och uppbara ett frontespice. 

 Genora tvanne stora kopparbeslagna dorrar intrader man i 

 ett af de vackraste auditorier. Midt emot dorren, uti en 

 halfrund nisch, ser man Linnes staty i half kolossal stor- 

 lek af hvit marmor; ett masterstycke af Bystrom, forfardigadt 

 i Eom. Den store naturforskaren forestalles har sittande pa 

 en sten, skadande i en uppslagen bok. Den upplyfta ho- 

 gra handen och ansigtets uttryck uttala glad forvaning. Ge- 

 nom en i taket anbragt glaskupol faller ljus ofver statyen. 



Det lander den studerande ungdomen till heder, att 

 hon har bekostat statyn och skankt densamma till Akade- 

 mien. Statyn uppstalldes ar 1829. 



Tradgarden har under de sista aren undergatt betydliga 

 forandringar. Artantalet af vaxter har stigit fran cirka 

 4,000 till 14,000, hufvudsakligen genom froutbyte med En- 

 ropas betydligaste Botaniska Tradgardar. Det var da erfor- 

 derligt att fa mera jord till odling; fyra qvarter, som forr 

 varit skog, upptogos, och det forr brukliga sattet, att lata 

 jordstycket for de ettariga vaxterna hvartannat ar ligga i 

 tmde, fick upphora. De flerariga vaxterna, som stodo spridda 

 ofver hela botaniska tradgarden, bestamdes och saramanstall- 

 pa qvarteren efter Prof. Fries naturliga system m. m., och 



