124 



Men vara artister, litteratorer och statsman kunde 

 omojligen forestalla sig armat an att m:r Fr. Rouel verkli- 

 gen vore den, for hvilken ban utgifvit sig. Sa anda till 

 illusion hade han bibehallit den fransyska andan i sin bok. 

 Man ser liar en ung turist med foga djup, men rik intelli- 

 gens, ett ypperligt hufvud, en fin observationsformaga, en 

 fransysk frivolitet, en beundransvard elegans i stil och fram- 

 stallning, med ett ord: allt hvad man ar van att finna 

 hos dessa franska turister, som genomstrofva kontinenten, 

 for att bese allt, smaka pa allt och slutligen beskrifva. allt, 

 bade det de sett och icke sett. Emellertid inneholl bokeri 

 en miingd trafiande anmarkningar ofver svenska forhallanden, 

 en intressant jemforelse mellan Frankrikes och vara seder 

 och bruk, en liflig framstallning af nationallynnen och natio- 

 nallyten. Stundom misstager sig den foregifne forfattaren, 

 och den foregifne ofversattaren gor sig da modan att korri- 

 gera honom i vidfogade noter. Det hela erbjuder en treflig 

 och angenam lasning. Forst ett par ar sedriare kom man 

 under fund med mystifikationen. Det var ingen fransman, 

 det var Karl Kullberg, som roat sig och sina landsman med 

 nedskiifvandet af dessa Minnen- 



Samma ar 1847 -- lemnade afven hans "Slycken, 

 pa Pers^ pressen. Det ar en diktkrans, ej utan fortjenst 

 ehuru visserligen kritiken deremot kan hafva mycket att an- 

 marka. Men ett arbete, ett konstverk ar ju till lor sina 

 fortjenster, icke for sina fel, heter det. Sannt, men val- 

 forstaendes orn fortjensterna aro betydligt afvervagande och 

 med i alia fall af kritiken bibehallen rattighet att valvilligt, 

 men utan konsiderationer papeka felen. Oaktadt sin lifliga 

 fantasi synes dock Kullbergs snille mindre egnadt at det 

 lyriska gebitet. Hans poesi ar ofta nog ojemn ojch knagg- 

 lig, ehuru det visserligen icke kan nekas att emellanat gan- 

 ska skona stiillen mota oss. Det minst lyckade synes oss 

 vara det af svenska akademien belonta poemet Leopold. 



