122 



mildare luftstreck den helsa, sora ofvergifvit honom i den 

 kalla norden. Han aterfann den icke, ban fann endast 

 en ny sjukdom hemsjukan. Hans resor blefvo derfore 

 korta och foretogos i serskilda omgangar. Mest tjusade ho- 

 nom Frankrike och det ar synnerligen fran delta land, som 

 han hemsandt sina " Bref och anteckningar fran utlandet". 



Om Kullberg salunda icke lycka^es aterfmna den fysi- 

 ska helsa, som han sokte, sa fann han deremot under sina 

 vidstrackta resor en vidgad andlig synkrets, en rikare fond 

 af mennisko- och verldskannedom. Naturens yppiga skou- 

 het, konstens beundransvarda och sekler trotsande verk, 

 menniskornas egeuheter, darskaper, passioner, allt fann i 

 honom en liflig och passionerad betraktare, en uppmarksam 

 och tankande iakttagare. Den franska nationen frapperade 

 honom genom sina manga beroringar med den svenska, och 

 sjelf bevisade han i Paris sanningen af det gamla pastaendet: 

 Svenskarne aro nordens fransman. 



Med sitt omfattande snille, sin beundransvarda iaktta- 

 gelseformaga forstod Karl Kullberg snart att tillegna sig, 

 icke allenast den franska bildningen, utan snart sagdt den 

 franska andan. Litteraturen och politiken, teatrarne och 

 journalistiken, sallskapslifvets egenheter och de mangfaldigt 

 vexlande nojena allt skildrade han med en infodd frans- 

 mans hela liflighet och elegans. Man miner tydligen att for- 

 fattaren helt snart funnit sig hemmastadd i modernas och 

 lyxens hufvudstad, i det stormande, oroliga, vallustiga, 

 yppiga, pa bradden af en vulkan standigt yrande Paris. 



Hemkommen fran sin sednaste resa beredde Kullberg 

 sina landsman en synnerlig ofverraskning. Ar 1847 utkom 

 en bok, kallad "Minnen fran en vistelse i Stockholm aren 

 754445, af Francois Rouel. Ofversattnmg af A. 0. 

 Det var en fullstandig mystification. Ingen menniska visste 

 sig hafva sett nagon Iransman med namnet Rouel i Stock- 

 holm, och likval skildrade han pa ett latt och lekande satt, 



