195 



Out tidens oliklict a sarskilda orter. 



Genom jordklotets hvalfning kring sin axel, hvilken ro- 

 relse som bekant ar forsiggar if ran vester at oster, koramer 

 ett stiilles meridianplan (det ar clet plan som man tanker 

 sig draget genom axeln och stallet) att pa ett dygn vrida 

 sig ett hvarf. Hvarje gang detta plan passerar genom so- 

 lens medelpunkt sager man att det ar middag. For ett an- 

 nat stalle, belaget vester om det forra, ar da solen annu icke 

 i meridianen, utan raaste middagen der intraffa sa mycket 

 senare, som den tid jorden behofver for att vrida sig en 

 vinkel lika med skillnaden emellau de bada stallenas raeri- 

 dianer. Haraf ar tydligt, att endast de stallen, som ligga 

 under samma meridian, hafva lika tid, och att uren pa ett 

 ostligare belaget stalle visa i samma ogonblick mer an pa 

 ett vestligare ocb det i samma forhallande som orternas me- 

 ridianskillnad (longitudsskillnad) ar stor. Som nu jorden vri- 

 der sig ett belt slag eller 360 pa 24 timinar, vrider hon 

 sig, eraedan denna rorelse ar fullkomligt -enformig, 15 pa 

 en tirame, 30 pa tva timmar, 4 5 'pa tre timmar o. s. v. 

 Pa stallen, som ligga 15, 30, 45 o. s. v. vester orn ett 

 gifvet, intraffar alltsa middagen, nar klockan pa detta stalle 

 ar 1, 2, 3 o s. v. eftermiddagen. T. ex. Goda-Hopps- 

 udd.en ligger under samma meridian som Stockholm, men G6- 

 teborg ligger 6 vester derom; foljaktligen ga uren pa Goda- 

 Hopps-udden lika med dem i Stockholm, men i Goteborg 

 54 minuter efter. lledan inom en storre stads omrade ar 

 tidens olikhet ganska markbar. T. ex. emellan Djurgards- 

 staden och Marieberg ar tidskillnaden icke mindre an 20 se- 

 kunder eller J- minut, sa att ett rattvisande ur pa det se- 

 nare stallet bor visa 20 sekunder miudre an ett sadant pa 

 det forra. For att visa tidens olikhet inom Sverige, hafva 



