190 



vi harjemte bifogat en 'planch e, tillrackligt tydlig for att 

 icke behofva nagon narmare beskrifning. 



Af hvad ofvan blifvit anfordt ar det nu latt att for- 

 klara en besynnerlig omstandighet, som forsta gangen vi- 

 sade sig for de forsta verldsomseglarne, Magalhaens reskam- 

 rater. (Han sjelf stupade 1 522 pa Zebu, en af Philipinska 

 oarne, i en strid mot infodingarne). Nar fartyget, efter 

 slutad expedition, aterkom till afseglingsorten San Lucar, 

 hade man forlorat en dag. Enligt de resandes rakning var 

 det den 20 September, medan man i San Lucar raknade den 

 21. Emedan Magalhaens fartyg hade seglat omkring jor- 

 den ifran oster at vester, d. v. s. i motsatt led mot jordens 

 rotation, hade det under denna resa gjort ett slag mindre 

 an jorden omkring hennes axel. Nu motsvarar ett hvarf 

 hos jorden ett dygn; de resande hade saledes haft en dag 

 mindre an de af jordens invanare, som under tiden vistats 

 pa ett och samma stalle, de hade sett solen ga upp och ned 

 eri gang mindre an dessa, ty dagarna hade forlangts under 

 deras segiing at vester, tills de slutligen forlorat en dag. 

 For dem som segla omkring jorden Iran vester at oster in- 

 traftar motsatsen: de vinna en dag. Spaniorerna hafva kom- 

 mit till Philipinska oarne fran Amerika ; Portugiserna ater 

 hafva koramit forbi Goda-Hoppsudden till Macao. Pa dessa 

 narbelagna stallen raknar man tiden olika; Portugiserna i 

 Macao rakna nemligen en dag mer. Var tids sjofarande 

 bruka andra datum, niir de passera 180:de longitudsgraden, 

 pa det satt att de tillagga en enhet, nar de segla vestvart, 

 och frandraga en enhet, nar de segla ostvart. Enligt denna 

 regel ar det saledes Spaniorerna pa Philipinerna som rakna 

 oriktigt datum, emedan det ar de och icke Portugiserna i 

 Macao, som passerat 180:de longitudsgraden, 



