114 



faste lis og Dannelse af svxraimende lisfjaslde fore- 

 gaaer til forskjellige Tider af Aaret, saavel om Somme- 

 ren som i den straengeste Vintertid; men fra November 

 Maaned af ere i Regelen Fjordene belagte med fast lis, 

 og de indre lisfjorde derfor hele Vinteren igjennem af- 

 skaarne fra Havet. lisfjaeldene, som dannes i Lebet af 

 denne Tid, men ikke kunne drive ud i Havet, opdynges 

 saa i en overordentlig Grad i de indre Farvande. F0rst 

 efter Midten af Juni pleier Vinterisen, halv optfret, halv 

 sonderbrudt, at forlade Fjordene, og nu begynder i Lobet 

 af Juli og August, som man siger, Fjordene at skyde 

 ud, eller hele Massen af de i Vinterens Lob ansamlede 

 lisfjaelde at s0ge Yeien til Havet; de Farvande, som de 

 skulle igjennem, ttfstoppes i en overordentlig Grad, 

 blive undertiden neppe passable for en lille Baad og 

 ere altid, isaar i Omenaks-Fjorden, meget farlige at be- 

 seile med Skibe. 



Naar lisfjaeldene saaledes have forladt Fjordene, sprede 

 de sig ad over Davis-Strsedet, saettes af Strammen, som 

 det synes, mere vester over og drive derpaa sydefter, 

 idet de efterhaanden s0nderbrydes ved Kalvninger og 

 opt0e. Mange af dem siges at strande paa Kysterne af 

 New-Foundland og enkelte endnu at vaere seete paa 46 

 N. B.; men her tilintetgjeres omsider ganske de sidste 

 Spor af Polaregnens aarlige lisproduktion. lisfjaelde 

 af samme Stwrrelse, men ikke i saa stor Masngde, komme 

 ned langs Ostkysten af Gronland, passere Kap Farvel 

 og gaae den samme Vei; man kan med Grund antage, 

 at de ligeledes have deres Oprindelse fra det grenland- 

 ske Fastland, men fra Fjorde paa den ostlige Kyst, i 

 modsat Retning af dem, vi her have omtalt. Paa 

 denne Maade virker altsaa Havet til at adsprede, bort- 



