117 



lem de hoie lisfjaelde alle Arter af Fjordiis ligge kuld- 

 kastede, opskruede og sammendyngede i den vildeste For- 

 virring. 



Til Slutningen skal jeg endnu tillade mig at an- 

 fore en mere recn theoretisk Betragtningsmaade af lis- 

 fjordcnes Betydning fra det geographiske Standpunkt. 

 Af et flygtigt Overslag over de lismasser, sora man 

 aarligen seer passere ud af de store lisfjorde, fremgaaer 

 det, at der i hver af dem aarligen nedskydes over 1000 

 Millioner, ja maaskee flere 1000 Mill. Cubik-Alen lis fra 

 Indlandct. Al denne lis er dannet af den aarlige Snee- 

 og Regnmrengde, sora falder paa Indlandet, og som, 

 hvis dette laa under den tempererede Zone, vilde fares 

 bort af Floder som flydende Vand. Det sees let, at 

 en saa stor Mamgde lis ikke kan vasre dannet og be- 

 standigen reproduceres fra den Egn, som graendser nasr- 

 mest til lisfjorden, men at et stort Area! af Indlandet 

 udfordres dertil, og at Isen fra en lang Afstand i dets 

 ubekjendte Indre maa skydes og traenges henimod de 

 store lisfjorde for stadigen at forsyne dem, hvorfor jeg 

 bar troet passende at kunne kalde de Dele af Ind- 

 landsisen, som saaledes ere i Bevaegelse, lisstromme. 

 Paa den anden Side maa det forundre os her at see 

 Yderkanterne af et Land paa flere 1000 Qvdrat-Miil uden 

 en eneste Flod til at bortfore det atmosphaeriske Vand, 

 der aarligen falder paa det. Da det nu tillige er ri- 

 raeligt, at der i de samme lisfjorde udgyde sig store 

 Masser Vand under og igjennem Spalter af den faste 

 Landiis, saa ligger Analogien mellem disse lisstramme 

 og Floder temmelig naar. Ligesom i mildere Climater det 

 atmosphaeriske Vand samles af Floderne og bortfwres fra 

 Landet i flydende Tilstand, saaledes synes det her deel- 



