selv de sidste ere naesten altid ordnede paa en eller flere, 

 om endog korte Linier, og vi kunne derfor i Alminde- 

 lighed betegne Vulkanerne sorn tilboielige til at danne 

 Brekker, snart kun af nogle Miles Laengde, snart Hun- 

 dreder af Mile lange. De slutte sig fremdeles til Havet 

 (man kunde naesten sige udelukkende, hvis man ikke ved 

 historiske Forskninger havde faaet en til Vished gramd- 

 sende Formodning om deres Tilva?rclse midt inde i Asiens 

 Centraldeel saa langt fra Havet, som det overhovedet 

 er muligt paa Jordens Overflade), i alt Fald hyppigt 

 nok til at begrunde den Formodning, at Havets Nrerhed 

 paa en eller anden Maade begunstiger eller bidrager til 

 deres Dannelse. 



Saaledes danne Sydamerikas Vulkaner tre store 

 raskkeformede Partier, der i det Hele felge Andes- 

 bjergenes Lob langs Kysten og danne disses hoieste 

 Toppe. Under 43 30' S. Br. begynder den sydligste 

 eller chilesiske Vulkanraekke med Yanteles og fortsaetter 

 sig derfra mod Nord paa en Straakning af 165 Mile, 

 indtil den ender med Aconcagua, Chiles h0ieste Bjerg 

 og Verdens h0ieste Vulkan. Ved et vulkanfrit Mellem- 

 rum paa 165 Mile er denne Rsekke adskilt fra Bolivias, 

 der 85 Mile lang folger Andeskjedens Krumning om Arica- 

 bugten indtil den 16de Bredegrad, hvor en ny Afbry- 

 delse paa 225 Mile skiller den fra Quitos 105 Mile lange 

 Dobbeltraskke, hvis Vulkaner ligge fordeelte paa de h0ie 

 Kjeder, der indeslutte Quitos langstrakte Plateau, dog 

 saaledes, at den vestlige Raakke f0rst ret begynder, hvor 

 den ostlige horcr op. Til den ostlige Rrekke here den 

 aldrig rygende, spidst-kegledannede Cotopaxi (18,518'), 

 hvis indre Varme undertiden i en encste Nat smelter 

 Sneen paa dens Top og viser de forfierdede Beboere 



