75 



der, nemlig det i Aaret 1631 paa Lancerota, en af de 

 canariske 0er, endog fandt Sted umiddelbart fra en 

 Spalte, der aabnede sig tvers over hele 0en fra Vest 

 til 0st paa en Strsekning af flere Mill, og udgod saa 

 uhyre Masser af honningflydende Lava og udkastede saa- 

 megen Aske og Sand, at 1 / 3 af 0en blev bedaekket der- 

 af, og Beboerne endelig, efter at have holdt Stand i flere 

 Aar, saae sig nodsagede til at romme den. Der dannedes 

 her ingen Kegle med et Hovedkrater, hvorfra Udbruddene 

 fandt Sted, men vel en Maengde stjemedannede Smaa- 

 kegler langs Spaltens Rand, af hvilke la Montagna di 

 Fuego endnu udsteder Vanddampe og sublimerer for- 

 skjellige Stoffer. Andre Vulkaner have to tydelige Ho- 

 vedkrater e, som Mauna-Roa paa Hawai og Pico paa 

 Teneriffa, hvis sterste Krater, Chahorra, ligger 2,000' un- 

 der Toppen paa den vestlige Skraaning. 



Hvor Aske- eller Slaggekegler findes, hasve de sig 

 snart umiddelbart fra Havet eller etLavland, snart staae 

 de paa 9 12,000' h0ie Plateauer eller paa Bjergkjeder- 

 nes Ryg. Af det forste Slags er Kliutschewskaia-Sopka 

 i Kamtschatka, den hoieste bekjendte Askekegle i Ver- 

 den, der reiser sig fra Havets Niveau til en Heide af 

 15,308'. Aconcagua i Chile (22,532') er den absolut 

 hoieste Vulkan, men den staaer paa et c. 10,000' heit 

 Plateau. Keglens Skraaning udadtil er forskjellig efter 

 den forskjellige Sterrelse af de sammensaettende Sinaa- 

 dele, saasom storre Slaggestykker danne en steilere Kegle 

 end Sand og Aske, men i Reglen overgaaer den ikke 

 30. Fra den ofte uregelmsessigt indskaarne og skarpt- 

 takkede Kraterrand seer man over den nseste lodrette 

 Kratervaeg ned i det kjedeldannede Krater. Sniaae Vul- 

 kaner, isaer saadanne, der kun have havt eet Udbrud, 



