74 



^ 



hundrede Aar. Heiden af Vulkanen har ogsaa stor Ind- 

 flydelse paa det Sted, hvor Lavaen kommer frem. Der 

 maa en ganske anderledes Kraft hos de spsendte Dampe 

 til at lofte Lavasoilen over det 10,557' hole .ZEtnas Kra- 

 terrand end over det saameget lavere Vesuvs, og det er 

 naturligt at Lavaen, f0r det kan skee, spraenger Aske- 

 keglens Side eller Bjergets Skraaning og bryder frem 

 af Spalter langt under dets Top, eller at Dampene 

 selv skaffe sig en Udvei gjennem dets Sider, hvor de 

 da optaarne talrige ,,parasitiske Kegler", som man har 

 kaldt dem, der undertiden i Hundredeviis daekke Skraa- 

 ningen og kunne opnaae en betydelig Hoide (Monte Rossi 

 paa ./Etna er 700' hoi). De hoie Andesvulkaner have paa 

 Antisana naer endog aldrig havt Lavaudbrud. Derimod 

 staaer Askekeglens Hoide saavelsom Kraterets Dybde og 

 Brede ikke i Afhasngighed af Vulkanens Heide. Ve- 

 suvs Askekegle er 1 /a af hele Bjergets Hoide, medens 

 den hos det over 3 Gange hoiere Pico kun er Vss, og 

 Kirauea paa Haway^ har med 3,777' Hoide et Krater 

 af 8 /4 Miils Brede og 1,000' Dybde, medens Popocate- 

 petl i Mexico, der er 17,208' hoi, kun har et 5,000' 

 bredt og 1,000' dybt. 



Overhovedet ere Askekegle og Krater hoist foran- 

 derlige Storrelser og antage ofte efter hvert Udbrud et 

 nyt Udseende. At domme efter et Maleri fra Masa- 

 niellos Tid, som opbevares i Neapel, er Vesuvs Aske- 

 kegle nu flere 100 Fod hoiere end for 200 Aar siden, 

 medens man paa den anden Side ogsaa har Exempler 

 paa, at en Kegle ved et enkelt Udbrud er styrtet al- 

 deles sammen. En Askekegle er saalidet en nodvendig 

 Betingelse for den vulkanske Virksomhed, at et af de 

 voldsomste Udbrud i den historiske Tid, som man kjen- 



