73 



og flydende Masser, at vi betegne et saadant Sted som 

 en Vulkan. 1 ) 



Naar Vulkanerne i den hietoriske Tid eller i meget 

 lang Tid have vaeret ude af Virkeomhed, kalder man 

 dem ,,udslukte u i Modsajtning til ,,virksomme u Vulkaner, 

 men Ingen tar sige, at Vulkanerne i Auvergne, hvis 

 Udbrudstid var ubekjendt selv i Ca3sars Tid, eller at dc 

 rhinske Vulkaner, der synes at tilhore en endnu fjernere 

 Periode, ikke endnu kunne vaagne til fornyetLiv. Fur 

 Vesuv havde sit frygtelige Udbrud i Aaret 79 efter Chri- 

 stus, havde kun enkelte Maend en svag Anelse om 

 dens vulkanske Natur, og da den efter 200 Aars Hvile 

 igjen begyndte sin Virksomhed i Aaret 1631, var Erin- 

 dringen om dens talrige Udbrud gjennem 1300 Aar nae- 

 eten ganske forsvunden, og man byggede og boede sorg- 

 10st naer Kraterets Ennd. Overhovedet ere kun faae Vul- 

 kaner i uafbrudt Virksomhed, som Stromboli, ,,det thyr- 

 reniske Have Fyrtaarn", Nord for Sicilien, der har ar- 

 beidet i det mindste siden de homeriske Sagns Tid, og 

 selv hos den vexler en roligere Virksomhed perio- 

 disk med voldsomme Udbrud. Men i Almindelighed 

 kunne vi hos de virksomme Vulkaner skjelne mellem 

 Udbrudsperioder og Hvileperioder, i hvilke de vulkanske 

 Knefter synes at slumre ja naesten at dee ud. 



Jo heiere Vulkanerne ere, desto lamgere Tid synes 

 der at hengaae mellem Udbruddene. Medens det lave 

 Stromboli raser hver Dag, har Vesuv neppe eet Udbrud 

 om Aaret, ^Etna langt sjeldnere og Pico paa Teneriffa 

 og de kaempeheie Vulkaner i Andesbjergene kun hvert 



a ) Benoevnelsen ,,ildsprudende Bjerg" cr ikke hcldig, thi Vulkancrne 

 ere ikke nedvendigviis Bjerge og spye sjeldent eller aldrig Ud. 

 See forevrigt Fag. 47 1J ), 



