21 



nservaerende Forhold paa samme Sted, paa Grund af vor 

 Landsmand Dr. Lunds mangeaarige og skarpsindige 

 Unders0gelser saavel over Knoglehulernes Indhold som 

 over de i den Egn nulevende Pattedyr. Sammenligner man 

 hans Fortegnelser over Lagoa-Santa-Egnens hidtil kjendte 

 Pattedyr-ArterfrabeggePerioder, bliver manoverrasketved 

 deres umiskjendelige Lighed i Faunaens Sammen- 

 saetning og Charakteer; vi finde f. Ex. i dembegge 

 brednassede (o: amerikanske) Aber, talrige insectaedende 

 Flagermus, Gnavere af Pigrotternes , Caviernes, Paka- 

 ernes Grupper, Rovdyr af de samme Slaegter (af hvilke 

 f. Ex. Naesebjernene ere en udelukkende sydamerikansk 

 Slaegt), Hjorte, Navlesvin, Tapirer, Baeltedyr, Myreslu- 

 gere o. s. v.; menAntallet af de nulevende Arter er kun 

 39, af de uddede 115. Naar man nu betaenker, hvor 

 langt bedre den naervserende Fauna maa vaere kjendt end 

 den tertiaare , kan man sikkert anslaae denne for at vasre 

 i det Mindste doppelt saa talrig paa Arter som 

 hin. Fremdeles frenigaaer det af bin Sammenligning, 

 at ikke alene de tertiaere brasilianske Pattedyr have 

 tilsvarende Reprassentanter i Nutiden, men ogsaa om- 

 vendt: ingen nulevende brasiliansk Dyreform savner 

 naermere eller jQernere Slaegtninge i hin Periode, og 

 de mange for den 0stlige Halvkugle eiendommelige Slseg- 

 ter f. Ex. Halvaber, smalnaesede Aber, frugtaedende Fla- 

 germus , Oxer, Antiloper, Faar, Geder, Insectaedere, 

 Desmerkatte, Skjaeldyr, Nilheste, Naesehorn o. s. v., o. s. v., 

 der den Dag i Dag savnes iBrasilien, levede der heller 

 ikke i hine hensvundne Tider. Med andre Ord: de 

 nugjaaldende Love for Pattedyrenes Fordeling 

 omfatte, i det Mindste for Brasiliens Vedkommende, 

 ogsaa den yngre tertiaere Periode. Denovenfor 



