er efterladt os Mindesmaerker om dene Liv, d. v. s. 

 Dyre- og Planteforsteninger. Hvad dcr ligger bag- 

 ved den er Jordens Sagntid (ogsaa kaldet dens 

 Urtid, den primsere Epoche), hvis Begivenheder kun 

 have efterladt sig usikkre Spor. I Jordens Oldtid 

 (ogsaa kaldet den palaeozoiske Periode), under hvilken 

 de Jordlag efterhaanden dannedes, der nu bena3vnes 

 Overgangs- og Steenkulsdannelserne samt de permske 16 ) 

 Dannelser, vare kun enkelte 0grupper hasvede op over 

 Havet; de vare isaer bevoxne af Buske og Traeer, hen- 

 h0rende til de saakaldte blomster!0se Planter, navnlig 

 Bra3gner, Skavgrass og Ulvefedder, men ernrcrede ingen 

 eller saa godt som ingen Landdyr; derimod vrimlede 

 Havet om disse 0er deels af allehaande Leddyr, Blocl- 

 dyr og Straaldyr, for en stor Deel meget afvigende fra 

 deres nulevende Slasgtninge, deels af Fiske, hvilken 

 Classe i denne Periode var Skabningens Herre, og re- 

 praesenteredes af tvende Grupper, der i de naervaerende 

 Have forholdsviis kun have faae Arter i Sammenligning 

 med den 0vrige Deel af Fiskeklassen, nemlig Ganoider o : 

 Fiske med emaillerte, rudeformige Skjael, og tvermun- 

 dede Bruskfiske, isaer Haifiske. Jordens Oldtid 

 er altsaa Fiskenes og de blomster!0se Plan- 

 ters Periode. I den derpaa folgende Jord- 

 klodens Middelalder, under hvilket Navn vi sam- 

 menfatte den lange Tidsfwlge , da de 3 store Jorddan- 

 nelser, Trias-, Jura- og Kridtdannelsen 17 ), afsattes paa 



ie ) saakaldte, fordi de ved Perm i Rusland traede til Jord-Overfladcn 

 med et storre Fladeindhold end nogct andetsteds i Europa. 



17 ) Kridt'tiden er egentlig en Overgangsperiode mellera Jordens Mid- 

 delalder og dens nyere Tid, idet dens Bleddyr slntte sig naermest 

 til Juratidens, dens Fiske derimod til den nyere Tids, ligesaa dens 

 Planteverden , forsaavidt der fandtes enkelte Femtalsplantor, 

 ligesom der ogsaa i Kridtet er fundet enkelte Fugleknogler. 



