43 



saa bar man givet disse nye Resultater Fortrinet og an- 

 taget en Stigning af Varmen af 1 for liver 120' under 

 den Linie, hvor Jordskorpens Middelvarme traefies, som 

 det Sandsynligste. Man kunde troe, at Vandet vilde 

 tabe noget af sin Varme paa Veien gjennem et under- 

 tiden 2000' langt R0r, men dertil er Vandmassen og 

 Hurtigheden for stor. Hvor ringe Afkelingen maa vaere, 

 kan man see deraf, at Vandet fra den artesiske Bmnd i 

 Grenelle,der bar 22 Varme, naar det kommer nd af 

 Boreaabningen , bar endnu njesten samme Varme i de 

 store Beholdere ja endog i de rindende Bronde paa 

 venstre Seinebred, uagtet det ofte tilbagelsegger store 

 Straekninger i snaevre R0r naar Overfladen, hvor Luftens 

 Middelvarme kun er 8,6. 



Ved alle disse Boringer er man imidlertid ikke en- 

 gang kommet saa dybt som i de dybeste Bjergvaarker 

 (ved NeusaLzwerk bar man naaet til 2200' og ved Mon- 

 dorif i Luxemburg indtil 2308' under Overfladen, men 

 paa det ferste Sted er man over 300' dybere under Ha- 

 vets Overflade end paa det sidste), og 27 er den boieste 

 iagttagne Vanne; men hvis denne virkelig tiltager i 

 storre Dybder, saa maa Vandet ved at synke ned til 

 disse kunne opnaae en langt heiere Vannegrad, blive 

 kogende hedt eller endog forvandles til Damp, og som 

 hede eller Dampkilder bringe disse h0ie Vannegrader 

 med sig til Overfladen. Men dette er netop Tilfaeldet i 

 Naturen. 



Besad Jorden nemlig ikke en egen indre Varme, 

 vilde der med Hensyn til Kildernes Varme kun kunne 

 finde folgende trende Forhold Sted: enten at de rettede 

 sig efter Luft - eller Overfladevarmen paa det Sted, 

 hvor de findes, og altsaa skiftede Varme efter Aarsti- 



