38 



hvor de ferst kom i almindelig Brug, og hvor den asldste 

 artesiske Br0nd fra Aaret 1126 endnu skal findes i 

 Klosteret Chartreux i By en Lillers, men forovrigt have 

 Chineserne allerede i Aartusinder benyttet Boringer ind- 

 til 3000' Dybde for at skaffe Saltvand til Saltkogerierne. 

 Ogsaa i Sahara borede man i det 6te Aarhundrede kun- 

 stige Bronde, der naaede indtil 1000', og Landbeboerne 

 benyttede de Vandstramme , der styrtede ud af Aabnin- 

 gerne, til at vande deres Marker med. Shaw, der be- 

 reiste Barbariet, fortseller, at Indbyggerne i Wad-reag, 

 en lille By dybt inde i 0rkenen, faae Vandet paa en 

 ganske saaregen Maade. ,,De grave nemlig Bronde ind- 

 til en Dybde af 100 ja ofte 200 Favne, og ere da visse 

 paa i denne Dybde at trseffe rigeligt Vand. Til dette 

 Oiemeed maa de borttage flere Lag Sand og Gruus, 

 indtil de traeffe paa en Steenart, som ligner Skifer, og 

 som de vide befinder sig umiddelbart over hvad de 

 kalde ,,Havet under Jorden," en Benasvnelse, hvormed 

 de overhovedet betegne Afgrunden. Denne Skifer er 

 let at gjennembore, hvorpaa Vandet da strax springer 

 frem med saadan Hurtighed og i saadan Msengde, at de 

 der ere blevne hidsede ned for at lasgge den sidste 

 Haand paa Vaarket, ofte blive overraskede og drukne, for 

 man faaer Tid til at traskke dem op igjen" 6 ). 



Man anstiller nu overalt artesiske Brandboringer , 

 ikke blot for at skaffe sig Drikkevand men ogsaa for 

 bruge Vandet til at opvarme Va3relser, Drivhuse og 

 Fabriker, eller hindre Vandet fra at fryse om Vand- 

 hjulene, eller skaffe en foraget Vandkraft til at drive 



6 ) Ogsaa Thebens Oaser bcskrives som gjennemhullede af Hundrc- 

 der af kunstige Kilder. 



