37 



men tiltager ntesten dobbelt saa hurtigt som i Malm- 

 gruberne. Grunden hertil er felgende. Flint indspraengt 

 i Kullene eller i de Skifre, der adskille de enkelte Kullag, 

 findes et guult, haardt Mineral, en Forbindelse af Svovl 

 og Jem, som kaldes Svovlkiis, der forvittrer meget let, 

 naar Luften og Fugtigheden komme til, og derved ud- 

 vikler saa megcn Varme, at Kullene endog kunne komme 

 i Brand. Saadanne Antaendinger ere velbekjendte fra 

 alle Kulegne. Fuhrgruben ved Waldenburg i Schlesien 

 bar bnendt siden 1798, og ved Johnstown i Neerheden 

 af Paisley i Skotland kom et msegtigt Steenkulslag saa 

 heftigt i Brand, at det var i fuldkommen Hvidgledhede 

 paa en Strakning af 100 Favne, og at Flammen slog 

 100' hoit op af Grubeaabningen. Kun ved at pompe 

 Gruben fuld af Vand lykkedes det at blive Herre over 

 llden. Det er bekjendt, at man i England dyrker tro- 

 piske Planter over Gruber, hvori llden uluier, og bringer 

 Ananasen til at give moden Frugt. 



I den nyere Tid have de artesiske Brende afgivet 

 et nyt og sikkrere Middel til at bestemme Varmen i for- 

 skjellig Dybde. Navnet skriver sig fra Grevskabet Artois, 



mange Gmbelys og hyppige Spraengninger forandre betydeligt dcu 

 Varme, som Luften i Gruberne faaer fra de omgivendc Stcenar- 

 ter. Bedre vilde det vaere at bestemme Temperaturen af Grube- 

 vandet, hellere af det staaende end af det rindende, der snart 

 kan stige op fra en betydelig Dybde, og altsaa vsere varmcrc, 

 snart sive hurtigt ned og altsaa vaere koldere end den omgivende 

 Steen. Naar imidlertid de staaende Grubeseer ere dybe og store, 

 som i Bjergvferkerne ved Wieliczka, hvor de befares med Baadc, 

 vil Vandet i Dybden antage den sterre Varme, der hersker der, 

 stige tilveirs paa Grand af sin Lethed, og blande sig med Van- 

 det paa Overfladen, hvorved lagttagelsernes Noiagtiglied forhindres. 

 Man vselger derfor nu at anbringe Thermometrene iude i deu 

 faste Steen. 



