34 



ogsaa Indvirkningen og i desto storre Dybde er den 

 endnu kjendelig. I tropiske Egne, hvor Thermometret 

 ved Havet aldrig synker under 14, eller stiger over 

 36, og hvor Forskjellen mellem den koldeste og var- 

 meste Maaneds Middelvarme ofte kun er 1, er allerede 

 i 1 a 2 ' Dybde hvert Spor forsvundet, medens man 

 her i Kjobenhavn, hvor Thermometret undertiden viser 

 en Varme af 26,3 2 ) og en Kulde af 18,2 3 ), og 

 hvor Forskjellen mellem den varmeste og koldeste Maa- 

 neds Middelvarme i Gjennemsnit er 157 , maa stige 

 50' 100' ned i Jorden, f0r hvert Spor af den vex- 

 lende Sommer - og Vintervarme forsvinder. Der- 

 imod synes de frosne Jordlag under langt nordligere 

 Breder at hindre Varme- og Kuldebelgernes Gjennnem- 

 gang. Paa 0en Melville (7445 n. B.) kan Julimaaned 

 have en Yarme af 12, 5, medens Thermometret i Februar 

 synker til 36,5, og Forskjellen mellem den koldeste 

 og varmeste Maaneds Middelvarme er 33,3; ved Fort 

 Entreprise i Nordamerika iagttog den ulykkelige Franklin 

 en Kulde af 39,8, medens Mai viste 16 Varme, ja 

 man har endogsaa felt og modstaaet den forfaerdelige 

 Kulde af 48,6, hvorved Haanderne 0ieblikkeligt fryse 

 fast til alt Metal, hvormed de komme i Beraring, og 

 hvorved Qviksolvet forlaengst er frosset 4 ), hvorfor den 

 ogsaa kun kan iagttages paa Viinaandsthermometre, og 

 dog have Br0ndboringer ved Jakutsk (62!' n. B.) 



*) Jtini 1788. 



8 ) Januar 1789. 



4 ) Qviksolvet fryser ved 32, men Kunsten formaaer her endog 

 at overgaae Naturen, thi man har ved at lade sammenpresset 

 Kulsyre stremme ud i en Beholder frembragt en Kulde af om- 

 trent 80. 



