30 



bevirket, Lave vi allerede dvaelet i Indledningen til 

 denne Skildring. Tasmningen af Husdyrene, hvorved de 

 have undergaaet saa betydelige Forandringer i deres 

 Natur og Liv, hvorved de ere blevne overflyttede til 

 andre Verdensdele og der tildeels igjen ere forvildede 

 og have indrettet sig et nyt Naturliv, og hvorhen ogsaa 

 de hos Mennesket snyltende Gnavere have fulgt dem, 

 er ogsaa et betydningsfuldt Moment i Pattedyrenes se- 

 neste Historic. 



Af de her meddelte Brudstykker af Jordens Ud- 

 viklingshistorie i det Storre og i det Mindre ville vore 

 Laesere have seet, at ligesom de enkelte Individer d0e, 

 rammer Doden efterhaanden Arten, Slaegten, Familien, 

 ja selv hele Ordenerkunned0e udefterathave virketog levet 

 deres Tid. Man kommer herved uvilkaarlig til at taenke 

 paa, hvordan det er gaaet mange engang saa blomstrende 

 Adelsslaagter, hvordan maegtige Folkefaard ere spor!0st 

 forsvundne, hvordan Amerikas Urbeboere uden egentlig 

 at forfelges ere deres Undergang naer. Denne Tankegang 

 t0r vi dog kun udgive for en Sammenligning uden at turde 

 tilskrive disseKjendsgjerningerenhoiereEnhed i Aarsagen. 

 Ogsaa det Sp0rgsmaal Hgger nasr : Hvad bserer Frem- 

 tiden i sit Skj0d? Skal ogsaa den naervaerende levende Ver- 

 den og dens Herre, Mennesket, efterhaanden eller pludselig 

 give Plads%for en ny Periodes Frembringelser? Er det 

 den ,,Verdens Undergang", som saa mange Folkeslags 

 Mythologi dr0mmer om? Dog slige Sp0rgsmaal ligger 

 det naturligviis langt udenfor Naturvidenskabens Omraade 

 at dr0fte og besvare. Maaskee vil Naturphilosophen 

 berolige os med, at Menneskets Evner ikke have nogen 

 Gramdse for deres Uddannelse og derfor gj0re en Fort- 

 saettelse af Naturens almindelige fremadskridende Ud- 



