122 



ved praegtige Farver og maerkelige Former, men isser 

 ved den uhyre Nytte, som Menneekeslaegten kan drage 

 af den. Denne Fiskenes sagrdeles Betydning i Menne- 

 skelivet har medfort, at Benaevnelsen ,,Fisk" i daglig 

 Tale er gaaet over paa alle Vanddyr, i det Mindste paa 

 alle dem, der have en lignende Vigtighcd; man finder 

 derfor hos aeldre, ja endog hos yngre Forfattere n ) , der 

 have manglet naturhistorisk Dannelse, Hvaler, Bleddyr 

 og Krebs omtalte som Fiske en Forvexling, soni det 

 dog er let at undgaae, da Fiskeklassen let lader sig af- 

 paele ved sikkre Kjendemaerker. Den naturhistoriske 

 Definition af Fiskene lyder nemlig ganske simpelt saa- 

 dan: det er Beendyr, der leve i Vandet og 

 aande ved Gjaeller 12 ); thi denne Definition passer 

 paa alle Fiske, og man kan igjen udlede nsesten hele 

 Fiskenes Natur af den. ,,Det er Beendyr" o: de have 

 alteaa et indre Skelet, deres Hjerne og Rygmarv om- 

 sluttes og beskyttes af Hvirvelstottens Knogler (Rygrad 

 og Hovedskal), og deres Muskier (Kjd) ligge udenpaa 

 hine faste Dele; de kunne ikke have meer end 4 Lem- 

 mer, og Redskaberne for de 4 saeregne Sandser maae 

 vaere anbragte i Hovedet. ,,Det er Yanddyr" o: 

 de leve altsaa i et Stof, der er tungere og gjor mere 

 Modstand end Luften; det er dem derfor let at stige 



J1 ) I ferste Udgave af Linn^es bcr0mte ,,Natursystem u staae Hvalerne 

 endnu blanclt Eiskene. I mange Landes Lovgivning behandles 

 Osters og Krebs som Fiske. I de katholske Lande here, som 

 bekjendt, Odderen og Baiveren til de paa Fastedagene tilladelige 

 Spiser, eftersom det er ,,Fisk". 



12 ) Ved denne Definition skjelnes de rigtignok ikke fra Paddelarvernc 

 eller fra de Padder, der bestandig blive i Vandet og beholdeGjsellerne; 

 men den behever blot at forvandles til: ,,der aande ved Gjael- 

 ler alene hele Livet igjennem." 



