230 



som en Maskine er island til at ndvikle, og hvorledes 

 kunne forskjellige Maskincr i denne Henseende sammen- 

 lignes ? 



Det vil vrere nodvendigt for nogle 0ieblikke at be- 

 traade de mathematisk-mechaniske Begrebers mindre til- 

 talende Gebet for at kunne naae et Standpunkt, fra hvil- 

 ket en mere lonnende Udsigt vil aabne sig; det Punkt, 

 hvor vi begynde vore Unders0gelser , nemlig en Vand- 

 mwlle med Hammervaerk, synes maaskee taaleligt roman- 

 tisk; men vi maae dog give Afkald paa den morke af 

 skovklaadfce Bakker omringede Dal, den skummende Bask 

 og den funklende Esse med dens sorte Cyclopskikkelser 

 for at henvende vor hele Opmasrksomhed paa det min- 

 dre poetiske Maskinerie. Dette bliver drevet af et Vand- 

 hjul, som sasttes i Bevaagelse ved nedstyrtende Vand- 

 masser; Vandhjulets Axe har paa visse Steder frem- 

 springende Dele, Knopper, som under Hjulets Omdrei- 

 ning tage fat i den tunge Hammer for at 10fte den og 

 atter lade den falde ned paa det Jern, der skal bear- 

 beides. Maskinens Arbeide bestaaer altsaa deri, at den 

 maa 10fte Hammerens hele Vaggt. Under forresten ligc 

 Forhold, vil der altsaa fordres en desto storre Arbeids- 

 maengde, jo tungere Hammeren er; foroges Hammerens 

 Vaegt til det doppelte, maa ogsaa Maskinen anvende 

 doppelt saamegen Kraft for at hasve den. Men den 

 Virkning , som Hammeren formaaer at udove afhaanger 

 ikke alene af dens Vasgt, men ogsaa af den Heide, fra 

 hvilken den falder: naar den falder fra to Fods Hoide, 

 vil den virke staarkere, end naar den kun falder igjennem 

 den halve H0ide. Det er tillige indlysende, at, naar 

 Maskinen har Iwftet Hammeren indtil en H0ide af een 

 Fod, vil en Arbeidsmaangde, der er ligesaa stor som 



