237 



givet Resultater af stor Interesse, og disse ville vi nu 

 betragte lidt naermere. 



Da de nyere Undersugelser have godtgjort Umu- 

 ligheden af at vinde en nok saa ringe Arbeidsmaangde 

 af Intet, kunde man opkaste det omvendte Sporgsmaal, 

 om da den engang tilstedevaerende Arbeidsmasngdekan gaae 

 tabt. Ikke heller dette kan finde Sted; rigtignok synes 

 det saa ved vore Maskiner, naar de ikke ere indrettede 

 saaledes, at man kan drage fuldstaendig Nytte af den 

 Arbeidsmamgde, de udvikle; men Tabet er kun tilsyne- 

 ladende, og Kraften kun tabt for Maskinens saerlige J0ie- 

 med, ikke for Naturen i sin Heelhed. 



Man antog tidligere, at ved Gnidning og Stod gik 

 den tilstedevaerende Arbeidsmaengde ligefrem tilgrunde; 

 men vi have allerede sect, at der under disse Forhold 

 opstaaer Varme. De nyere Unders0gelser have viist, at 

 der altid udvikles en bestemt Varmemaengde, hver Gang 

 en Arbeidsmaengde af eet Pundfod gaaer tabt og at om- 

 vendt, naar der ved Varmens Hjelp skal udvikles 

 Arbeidskraft, den samme Varmemaengde guaer tabt for 

 hvert Pundfod Arbeidsmaengde, der fremstilles. Den 

 Varmemaengde, der er nodvendig til at opvarme eet 

 PundVand een Grad efter Hundrededeels - Thermometret, 

 svarer til en Arbeidsmjengde, ved hvilken eet Pund 

 kan leftes til en Hoide af 1350 Fod; man kalder 

 denne Storrelse Varmens mechaniske ^Cqvivalent. Den 

 Varmemajngde, som udfordres til at forhoie Varmegraden 

 af eet Pund Vand een Grad kaldes en Varmeeenhed; 

 der behuves altsaa hundrede Varmeeenheder for at 

 opvarme eet Pund Vand fra dets Frysepunkt til dets 

 Kogepunkt ; men hver Varmeeenhed svarer til en Arbeids- 

 maengde af 1350 Pundfod, og folgelig vilde den samme 

 Varmemasngde, som udfordres til at opvarme Vandet til 



