129 



menlignes med de utallige Myriader af Torsk og Sild, 

 der hvert Aar lokke hele Fiskcrflaader ud paa Nord- 

 havcts Bolger 82 ). 



Selv Fiskenes Forplantningsdrift er kold 

 som de selv; kun hos faae Arter finder en Pairing Sted 

 mellem Han ogHun 33 ), og det er i Almindelighed sna- 

 rere .^Eggene end Hunnen, at Hannen forfolger; den 

 maa lade sig neie med at befrugte .^Eg, hvis Moder den 

 ikke kjender, lige saa lidt som den vil laere sit eget Afkom 

 at kjende. Lige saa fremmede ere Moderglaederne for de 

 flesteFiske; kun nogle faae Arter baere nogen Tid deres 

 ^Eg omkring med sig 34 ), og, paa nogle faae Undtagelser 

 naer, have de ingen Rede 35 ) at bygge, ingen Unger at 

 opfode eller at forsvare. Kort sagt, der er i det Storre 

 somi detMindre en paafaldende Modsa3tning mel- 

 lem Fuglenes og Fiskenes Liv og Natur. 



Fugle no a skarpe Die kan overskue en vid Syns- 



*-) Det Fiskeri, der bar nogen stor Betydning i Verdenshandelen, 

 f. Ex. Slide-, Makrel- og Torskefangsten, drives derfor ene i den 

 nordlige Deel af Atlanterhavet. Ogsaa visse Grene af Flodfiske- 

 riet under de samme Bredegrader, f. Ex. Laxefiskeriet, ere af 

 Vigtighed. Derimod ere de varme Have langt rigerc paa Slsegter 

 og Arter end de kolde , og kunne tillige opvise mange Arter, 

 der udmserke sig ved prsegtige Farver (f. Ex. Lsebefiske, Pape- 

 geiefiske , Muller og Aborrcfiske) eller ved maerkelig Form (f. Ex. 

 Kuffert- og Pindsvinefiskene) eller Levemaade(f. Ex. Flyvefiske). 



*) Nemlig hos dc Fiske, der f0delevende Unger, f. Ex. Aale- 

 kvabberne, de flesteliokker ogHaifiske, men dog ogsaa hos visse 

 seglaeggendo Fiske, f. Ex. de segljeggende Rokker og R0dhaier. 



**) Der taenkcs herved paa de smaae ,,Naalefiske" (Tangnaale og 

 Havheste), hvis Hanner bacrc 'JEggene omkring med sig i store 

 Poser eller Gruber paa Bugen eller under Halen. Ellers spredesFiske- 

 rognen blot paa Tangen eller Sandet eller nedgraves lidt i dette. 



8S ) En Slags Redebygning er iagttaget hos en Kutling-Art (yt'X/ 

 Aristot. hist. anim. 1. VIII. c. 30), en Malle og flere Hundc- 

 steilc-Arter (see Tidsskr. f. popul. Naturvidskb. Pag. 94). 



