155 



Fwend vi skritle til Beskrivelsen af Klitternc, ville 

 vi betragte Strandbredden , hvorfra Materialet til Klit- 

 terne tages. Den af Flyvesand dannede Strandbred 

 opnaaer her paa mange Steder en Brede af 300 Skridt; 

 faa Strande ved Vesterhavet bar jeg fundet saa frie 

 for organiske Produkter som Sylt; medene man t. Ex. 

 paa Fan0 hyppig traaffer paa hele Dynger af op- 

 kastede Bruunkul (det saakaldte Eavskarn), ere dissc 

 meget sjacldne paa Sylt og forekomme der kun en- 

 keltviis ; det samme gjaMer om opkastede Havdyr 

 og Havplanter , hvoraf man ogsaa kun seer meget 

 lidet paa Sylt; det eneste, som paa den hvide Strand 

 tiltrak sig min Opmaerksomhed, var store Skarer af T a n g - 

 lop per (o: Krebs af Amphipod ernes Familie), der be- 

 vaegede sig paa den sandige Strand i samme Iletning 

 som \ r inden fra Syd til Nord, Strandbredden modtager 

 Flyvesandet fra Havel, paa hvis Bund der ligge store Lag 

 deraf, maaskee i selvst?emligc af'sluttede Lag, maaskee 

 blandede med Leer. Berm-er Bolgeslaget et saadant Lag, 

 oprodes det og fxres af den ved Paalandsvinden be- 

 vaegede Bolge ind paa Stranden, hvor del afsaettes; naar 

 Vandet efter Flodtiden falder, blivcr det vaade Sand 

 liggende; saalaenge det er vaadt, kin det ikke fores af 

 Vinden, thi det danner i denne Tilstand en fast Masse, 

 hvui-pjia man beva3ger sig ligesaa let som paa et Stue- 

 gulv; efterhaanden t0rres Sandet imidlertid af Vinden; 

 herved taber del sin Sammenhamg ; dot danner ikke 

 lamgere nogen fast Grund, og Sammenhasngen kan paa 

 cnkcltc Steder va?re saa 10s, at man ved at gaae derpaa 

 synker i ligesom i nyfalden Snee. 6 ) 1 denne Tilstand bliver 



6 ) I Regelen bevarer Flyvesandet imidlertid noget mere af sin Fast- 

 bed og Sammenhpeng. 



