156 



det et Bytte for Vinden; naar Paalandevinden da bla?ser, 

 hajver den Sandet og forer det med sig ind overLandet; 

 naar det bkeser stasrkt, fyger Sandet ligesom Snee, 

 saalasnge Beva3gelsen finder Sted o: indtil det finder La3 

 for Vinden; dette La3 kan afgivcs af en anden Dynge 

 Flyvesand, som allerede er afleiret, eller af andre Terrain- 

 gjenstande: herved samler Sandet sig i store Dyn- 

 ger, dcr kunne voxe til Bakker, hvilke benrevnes Klitter. 

 Da Klitterne overalt ere dannede af det sanunc 

 Materiale og den sammc Kraft, ligne mange Klitpartier 

 hverandre i hoi Grad, og i mange Egne synes Alt inden- 

 f or Klitterne at va^re en eensformigGjentagelse uden 

 Afvexling. Alligevel kan der finde Forskjel Sted imellem 

 de forskjellige Klitpartiers Form og Udseende, eftersom 

 Klitterne ere hoie eller lave, iwgne og skallede eller 

 da?kkede af et frodigt Plantedsekke, og eftersom Fordybnin- 

 gerne imellem dem ere storrc eller inindre. Paa Listerland 

 (n'c Klitterne saaledes af forskjellig Beskaffenlied ; paa en 

 Sfrsekning, hvor Fly vesandet najsten overalt vdrdaempei, be- 

 st od Terrain et. af sammenhobede Bakker; de fleste af 

 dem vare af Naturen runde ligesom Kagmpehoie. 

 (irunden til, at Flyvesandet saa gjerae afleirer sig i denne 

 Form, hidrorer fra den Maade, hvorpaa Luften bevoeger 

 sig; da dette skeer i Hvirvler, bliver Sandet i Regelen 

 heller ikke ligelig fordeelt paa en Flade, men laegger sig 

 i Form af runde Tuer, der siden voxe op til runde H0ie ; 

 enkelte af disse haeve sig k u p p e 1 f o r m i g t op over de andre, 

 og fra deni kan man da oversee de ovrige Klitters Form 

 og indbyrdes Stilling. Alle Klitbakker have imidlerticl 

 ikke bevaret deres naturlige, runde Form; enkelte isa^r 

 af de hoieste vare kantedc og saae ud som Fasstnings- 

 bnstioner. 



