15? 



Ligcsaa forskjellig som Klitterncs Form er ogsaa den 

 Stilling, de indtage til hverandrc indbyrdes ; kun sjaelden 

 liggo de i Kaekker, afsondrede ved regelmsessige Laengde- 

 < ><r TV crdale ; for det meste ere de s a m m e n h o b e d e uden 

 nogen bestemt Or den og adskilte ved snevre slange- 

 formig sig bugtende Klofter; undertiden er der ogsaa 

 mellem Klitbakkerne st0rre Fordybninger, der paa Grund 

 af den der sig samlende Fugtighed ere dsekkede af 

 en frodig Vegetation, isa3r bestaaende af Klokkelyngen, 

 Sandpilen, Halvgrres og Graes, 7 ) hvilke Planter give disse 

 Pletter, der kaldes ,,Gr0nningerne," et frugtbart Udseende 

 som Modsaetning til de graae alene med Hjelmiw be- 

 voxede Klitbakker. 



Uagtet alle Klitbakker ere formede af Vinden, som 

 med hver Dag kan omforme og oplose dem, veed man 

 dog om flere Klitter, at dc ere over 100 Aar gamle, 

 ligesom de lasnge have vaeret kjendte under bestemte 

 Navne ; saaledes D d m a n d s b j e r g e t, F 1 a g k 1 i 1 1 e n ved 

 Kampen og Tiggerklitten ved Fuglekoien 8 ). Det 

 samme gja3lder om Dalenc imellem Klitterne t. Ex. 

 Osedalen, Maren Madsens Dal; til mange af disse 

 Navne knyttc der sig smukke Sagn. 



Paa Veien til Listergaardene trteffer man ogsaa 

 Partier, hvor Fly vesandet fremtiteder i sin fulde Beva3ge- 

 lighed; saaledes var paa en stor Strtekaing nsesten ligc- 

 fra Indhavet over til Vesicrhavct alle Klitterne sloifedc, 

 og Flyvesandet dannede en Flade eller rettere et 



Skraaplan der ganske ja3vnt skraanede ned mod Vester- 



') I'a-it-a Ti-tralix, Salix rcpens, Scirpus palustris ct Agrostis maritiina 

 J.ain. 



. 8 ) Fredcriksklitten er blevcn dobt i den senere Tid til Minde om, 

 nt den 1825 blev bestegen af Frederik den Sjette, 



