60 



bliver Forgreningens Udseende cndnu mere uregelmzeseig 

 end i det foregaaende Tilfaelde. 



Endelig er der eu tredie Klasse af Traeer, hvor de 

 blomsterbaerende Grene vel ogsaa ere knopbaerende, 

 men have en eiendommelig Form, idet deres Blade 

 sidde meget taet sammen, saa tast, at der i de fleste 

 Bladhjtfrner ingen Knop kan udvikle sig, disse Grene 

 ere saaledes forkortede Staengler. Foruden disse 

 korte Grene , hvis Bestilling det isaar er at sorge 

 for Frugtens Tilblivelse, bserer det samme Tree ogsaa 

 forlasngede Grene, paa hvilke Tracts Naaring, Vaext 

 og freintidige Vedvaren isaer beroer, og som blive mange 

 Gange laengere end de smaa korte Frugtgrene. Saa- 

 ledes fremtrasder Forholdet hos Laerketraset , Guldreg- 

 nen, Berberissen, Ribsen og Kirsebasrtraeet. Paa en- 

 hver frugtba3rende Ribsstamme kan man iagttage, at 

 den i Toppen skyder forlasngede ufrugtbare Grene, me- 

 dens Sidegrenene ere smaa korte Blomstergrene ; uagtet 

 disse ogsaa bacre Knopper, hvoraf der det folgende 

 Aar kunne udvikles nye Blomstergrene , have de 

 dog aldrig nogen stor Varighed, idet de kim blive 

 et Par Aar garale, eftet hvilken Tid de saedvan- 

 lig ere op!0ste af Fugtighed. De ligne saaledes 

 Blomstergrcnene hos Ypern, Pilen o. s. v. deri, at de 

 aldrig leve saa laenge som de ufrugtbare knopbaerende 

 Grene. Hos Bogen, Abild Paeretrseet og nogle 

 Poppelarter ere Blomstergrenene vel ikke forkortede 

 Stjengler, da der imellem Bladene ere tydelige Sta3n- 

 gelstykker, men disse ere dog meget kortere end paa 

 de ufrugtbare Grene, og Bladene ere faa, saa at der 

 ogsaa hos disse Traser er en let ioinefaldcnde Forskjel 

 mellem de lange ufrugtbare og de korte frugtbare 



