68 



staae saa langt fra hverandre. Dette finder Sted hos 

 alle Pilearter, desuden hos Pebertraeet, Asken, Haege- 

 baertraset og nogle Poppelarter. 



Hos disse Traeer ere de blomsterbaerende Grene 

 til for at frembringe Fro, de bladbaarende for at sorge 

 for Traeets Naaring og Vaaxt, og da de tillige brere Knopper, 

 er det disse Organer, hvorved Traaets Liv forlasnges. Hos 

 den anden Klasse af Traeer kan samme Green have 

 begge Funktioner, idet Blomsterne sidde paa En- 

 den af den bladbasrende Green ; den samme Green baarer 

 altsaaBlomster og Knopper, hvilke sidste udvikle sig 

 til naeste Aar; saadanne Traeer ere foruden Hestekastanien 

 Hylden, Ulvekruk, Spiraea, Korneeltraeet, Ahornen, Hvid- 

 tjernen, Ronnen og Rosen. Efter Afblomstringen af- 

 falder Blomsterstanden , og da Grenen derved er af- 

 stumpet, og berovet sin Top, standser dens Lasngde- 

 vaext, hvorimod Sidegrene udvikle sig i del naeste Aar. 

 Disse Tracer faae herved en egen Form, idet Ende- 

 vaaxten med hver Afblomstring standser, og Sidegrenene 

 forlaange sig ud over den afstumpede Modergreen. Dette 

 fremtraeder tydeligst hos de Traeer, hvis Blade og som 

 F01ge deraf ogsaa Grenene ere modsatte 7 ) saa- 

 som Ahornarterne , Korneeltrseet og Ulvekruk; selv 

 paa gamle Traaer kan man see, hvor Blomsterstan- 

 den har siddet ; idet de tvende Sidegrene ere stillede 

 ligesom Armene paa en Fork, og den ved Blomstrin- 

 gen afstumpede Modergreen svarer da til Forkens Skaft. 

 Da Sirenens Blomsterstand aldrig udvikler sig af Ende- 

 knoppen, der altid afkastes, men af en Sideknop, 



7 ) Modsatte os de ere parviis stillede lige overfor 



