67 



hele Grenen. Naar man saaledes om Vinteren sammenligner 

 Knopperne paa en Green af en blomstringsdygtig Vidiepiil, 

 vise disse sig udenpaa eens, men, ved at aabne dem, 

 vil man finde, at der i de 0verste og de nederste 

 ere indesluttede bladbaerende Grene uden Blomster, 

 hvorimod de midterste, som sidde imellem Line, og som 

 udgjere det storste Antal, alene indeslutte Blomster ogingen 

 andre Blade end Daekblade. 6 ) Pilens Blomsterknopper 

 udvikle sig i Keglen f0r Bladknopperne , men efter Af- 

 blomstringen h e n v i s n e de, hvilket allerede skeer i Juni 

 Maaned, falde fra Modertraeet, og efterlade kun et 

 Ar ; de bladbaerende Grene ere derimod b 1 i v e n d e, og ud- 

 vikle Knopper, som naeste Aar blive til Grene. Naar vi 

 til Udgangspunkt for vor Betragtning tage en saadan 

 bladbasrende Green, kan denne paa en Maadekaldes toaarig, 

 idet den det forste Aar alene baerer Knopper, af hvilke 

 nogle blomstre det folgende Aar. Dersom der af a lie 

 Knopper udviklede sig Blomstergrene , som jo vilde af- 

 falde efter Afblomstringen , da vilde Traeets Liv dermed 

 vaere begraenset, idet der ingen Knopper vare bevarede 

 for naeste Aar. Dette skeer virkelig hos de overjordiske 

 Brombaer- og Hindbaerstammer. Fra deres underjordiske 

 Mellemstok udskyde bladbaerende Staengler med Knopper, 

 hvilke naeste Aar alleudvoxe til blomsterbaerende Grene, 

 da der saaledes ingen Knopper blive tilbage, deer den 

 overjordiske Stamme efter at have baaretFrugt. Vende 

 vi tilbage til Pilen, da er det klart, at den Omstaendighed, 

 at Traeet hvert Aar afkaster over Halvdelen af sine Grene, 

 maa bevirke, at Piletraeeta Krone ikke bliver taet 

 sluttet, men vidt aaben, da mange Grene komme til at 



e ) Saaledes kaldes de Stangelblade, der ledsage Blomsterne. 



5* 



