66 



Der gives imidlertid ogsaa enkelte Traeer, hvor 

 Grenen har faarre Blade end Knoppen. 



Regelmaessig forgrene Traserne sig kun een Gang 

 aarlig, deres Livskraft er i denne Henseende langt rin- 

 gere end de urteagtige Planters, hvilke de dog saa me- 

 get overgaae i St0rrelse, da disse kunne forgrene sig 

 mange Gange i en Sommer. Imidlertid finder man under- 

 tiden, at nogle Tracer udvikle enkelte af de Knopper, 

 der ere ansatte om Foraaret, endnu i samme Aar til 

 Grene. I forrige Tider troede man, at dette hidmrte 

 fra den saakaldte Augustsaft 5 ). Denne Forgrening be- 

 virkes enten ved Beskaering, eller derved at Tra3erne 

 etaae paa en frugtbar Jordbund ; hos Ellen iagttager 

 man den hyppig; forresten er den sjelden hos udvoxede 

 Traaer. 



Vi skulle nu betragte den Indflydelse, som Blom- 

 8 1 erne ove paa Traeernes Forgrening. Efter Afblom- 

 stringen henvisner hos alle Blomsterplanter Blomster- 

 etsenglen, og hos de fleeraarige urteagtige Planter skiller 

 den sig fra den fleeraarige Stengel. Det samme finder 

 Sted hos Traeerne, ogsaa herved bliver Traaet berovet Noget 

 af sine Grene, men det er forskjelligt, hvormeget 

 der affalder, dette beroer paa, hvor stor en Deel af Gre- 

 nen Blomsterstanden indtager. O venfor have vi seet, 

 at hos mange Traeer, t. Ex. Hestekastanien og Sirenen, 

 sidder Blomsterstanden paa Enden af den knopbserende 

 Green, hvorimod den hos andre, t. Ex. hos Pilen, indtager 



Ligesom deu normale opstigende Saftstrem skulde bevirke L0v- 

 springet om Foraaret, saaledes skulde clissc Skud hidr0re fra en 

 ny i E/tersomren opstigende Saftstrem, 



