61 



i 



intllcdes med, at Knopperne opsvulme, og dereftcr pippe 

 Bladene frem uden for det af Skjaellene dannedc Hylster, 

 dersom der indtraeffer mildt fugtigt Veir, udviklcr Grenen 

 sig hurtigt ofte i Lobet af nogle Dage, cr det tor Varmc, 

 udfolde Knopperne sig langsomt ; ved koldt Veirligt stand- 

 ser Udfoldningen. Hvad Knoppens forekjellige Dele 

 angaaer, da falde Knopskjellene af, de sammenfoldede, 

 Blade udbrede deres Bladplader , og i hvert Blad- 

 hjome viser sig (hvilket tydeligt kan sees t. Ex. hos Heste- 

 kastanien) en lille Knop. Hos Begen og de fleste Tracer 

 opsvulmer Knoppen, for den udvikler sig, men under- 

 gaaer forresten ingen videre Forandring. Hos Ahornen 

 skyde de inderste Skjael iveiret, og rage op over de 

 andre, saa at de vise sig meget storre end disse; i denne 

 Tilstand kan man med et Oiekast overbevise sig om, at 

 Valbirkahornens Knopper ere forsynede med sex Par 

 Skjasl, hvorimod de hos ndenlandske Arter have syv 

 Par Skjael. 



Lovspringet betinges af, at Tra3erne i lasngereTid have 

 vaeret udsatte for en vis Varme, imidlertid udspringe 

 ikke alle Traeer paa eengang, selv om de leve under de 

 samme Omgivelser; den enkelte Traearts Eiendommelig- 

 hed gjor sig gjaeldende i den Orden, hvori de forskjellige 

 Traearter springe ud. Hos os springer Stikkelsbajrtraeet 

 i Almindelighed forst ud, Middeltiden for dets Udspring 

 er de ferste Dage i April Maaned, omtrent 10 Dage efter 

 kommcr Caprifolien og omtrent ligesaa la^nge efter ud- 

 springer Hestekastanien, Middeltiden for dens Ud- 

 spring er den Iste Mai, nogle Dage efter komme Ahornen, 

 Birken, Ypern og derefter Bogen, hvis Middeltid er den 

 lOde Mai, nogle Dage efter komme Linden og Poplen og 

 derefter Egen, hvis Middeltid er den sidste Uge i Mai, 



